Координати: 32°49′30″ пн. ш. 21°51′29″ сх. д. / 32.82500° пн. ш. 21.85806° сх. д.
Кире́на, Кире́ни — місто поблизу лівійського узбережжя Середземного моря, грецька колонія. Руїни Кирени охороняються як Світова спадщина.
Археологічні пам'ятки Кирени | |
---|---|
Archaeological Site of Cyrene | |
Світова спадщина | |
![]() Руїни міста | |
32°49′00″ пн. ш. 21°51′00″ сх. д. / 32.8166666666947719477320788° пн. ш. 21.850000000027780089340013° сх. д. | |
Країна | |
Тип | Культурний |
(Критерії) | ii, iii, vi |
Об'єкт № | 190 |
Регіон | Арабські країни |
Зареєстровано: | 1982 (6 сесія) |
![]() | |
| |
|
Названа на честь джерела, появі якого греки завдячують Аполлону. Місто було розташоване неподалік порту Аполлонії, на 16 кілометрів углиб суші, у квітучій долині нагір'я.
Кирена була одним з визначних міст еллінського світу, вона дала прилеглій області історичну назву Киренаїка, яка збереглася дотепер.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek16TDAxaGNGOXZabDlEZVhKbGJtVmZWV3R5TG5CdVp5OHpOVEJ3ZUMxTllYQmZiMlpmUTNseVpXNWxYMVZyY2k1d2JtYz0ucG5n.png)
Історія
Місто засноване греками на чолі із Баттом з острова Тера як колонія 630 до н. е. Деталі заснування викладено в Четвертій книзі «Історії» Геродота. Невдовзі після 460 до н. е. Кирена стала республікою. Саме до цього періоду припадає розквіт киренської школи філософії. Після смерті Олександра Македонського Киренаїка стала частиною Птолемеївського Єгипту (321 до н. е.) Останній представник династії Птолемеїв, Апіон, 96 до н. е. заповідав Киренаїку Риму. Формально вона стала римською провінцією 74 до н. е.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTh4THpGakwxTnBiSEJvYVhWdExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Протягом майже всієї історії Кирени основою тамтешнього експорту була лікарська трава сильфій (silphium), зображення якої є на киренських монетах. Сильфій був для греків і римлян великою цінністю. Його вважали даром Аполлона й продавався він на вагу срібних денаріїв. Спроби вирощувати сильфій за межами Киренаїки успіху не мали, тому заготовки велися на межі його знищення. У 1-му столітті сильфій зник. У поєднанні з конкуренцією з боку Карфагену та Олександрії це призвело до скорочення торгівлі.
Проте Кирена разом з портом Аполлонією (Марса Суза) залишалася важливим центром аж до землетрусу 262 року. Імператор Клавдій II намагався відновити місто, назвавши його Клаудіополісом[]. Проте землетрус 365 року поховав надії на відновлення могутності. У 4-му столітті Амміан Марцеллін назвав Кирену занедбаним містом, а киренець Синезіус наступного століття охарактеризував її як повну розруху на милість кочівників[].
Остаточно місто було зруйновано арабами, мешканці залишили його 643 року.
Культурний спадок
Кирена відома як батьківщина грецького філософа, математика, географа Ератосфена, а також численних філософів місцевої школи киренаїків, яку було засновано Арістіппом.
Руїни Кирени розташовані поблизу сучасного містечка , муніципалітет аль-Джабель аль-Ахдар (араб. الجبل الأخضر — Зелені гори) на території Лівії.
Див. також
Джерела
- * Назва в офіційному англомовному списку
- В.И. ШУБИН (2001). . Жебелевские чтения-3 (Тезисы докладов научной конференции 29–31 октября 2001 года). СПб. с. 213—215. Архів оригіналу за 23 квітня 2013. Процитовано 13 листопада 2012.(рос.)
Ця стаття потребує додаткових для поліпшення її . (листопад 2014) |
Посилання
- Руїни Кирени на сайті Світової спадщини ЮНЕСКО [ 25 Грудня 2018 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Koordinati 32 49 30 pn sh 21 51 29 sh d 32 82500 pn sh 21 85806 sh d 32 82500 21 85806 U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Kirena znachennya Kire na Kire ni misto poblizu livijskogo uzberezhzhya Seredzemnogo morya grecka koloniya Ruyini Kireni ohoronyayutsya yak Svitova spadshina Arheologichni pam yatki KireniArchaeological Site of Cyrene Svitova spadshinaRuyini mista32 49 00 pn sh 21 51 00 sh d 32 8166666666947719477320788 pn sh 21 850000000027780089340013 sh d 32 8166666666947719477320788 21 850000000027780089340013Krayina LiviyaTip KulturnijKriteriyi ii iii viOb yekt 190Region Arabski krayiniZareyestrovano 1982 6 sesiya Kirena na karti Liviyi Kirena u Vikishovishi Nazvana na chest dzherela poyavi yakogo greki zavdyachuyut Apollonu Misto bulo roztashovane nepodalik portu Apolloniyi na 16 kilometriv uglib sushi u kvituchij dolini nagir ya Kirena bula odnim z viznachnih mist ellinskogo svitu vona dala prileglij oblasti istorichnu nazvu Kirenayika yaka zbereglasya doteper Mapa Kireni v klasichni chasiIstoriyaMisto zasnovane grekami na choli iz Battom z ostrova Tera yak koloniya 630 do n e Detali zasnuvannya vikladeno v Chetvertij knizi Istoriyi Gerodota Nevdovzi pislya 460 do n e Kirena stala respublikoyu Same do cogo periodu pripadaye rozkvit kirenskoyi shkoli filosofiyi Pislya smerti Oleksandra Makedonskogo Kirenayika stala chastinoyu Ptolemeyivskogo Yegiptu 321 do n e Ostannij predstavnik dinastiyi Ptolemeyiv Apion 96 do n e zapovidav Kirenayiku Rimu Formalno vona stala rimskoyu provinciyeyu 74 do n e Kirenska moneta iz zobrazhennyam silfiyu Protyagom majzhe vsiyeyi istoriyi Kireni osnovoyu tamteshnogo eksportu bula likarska trava silfij silphium zobrazhennya yakoyi ye na kirenskih monetah Silfij buv dlya grekiv i rimlyan velikoyu cinnistyu Jogo vvazhali darom Apollona j prodavavsya vin na vagu sribnih denariyiv Sprobi viroshuvati silfij za mezhami Kirenayiki uspihu ne mali tomu zagotovki velisya na mezhi jogo znishennya U 1 mu stolitti silfij znik U poyednanni z konkurenciyeyu z boku Karfagenu ta Oleksandriyi ce prizvelo do skorochennya torgivli Prote Kirena razom z portom Apolloniyeyu Marsa Suza zalishalasya vazhlivim centrom azh do zemletrusu 262 roku Imperator Klavdij II namagavsya vidnoviti misto nazvavshi jogo Klaudiopolisom dzherelo Prote zemletrus 365 roku pohovav nadiyi na vidnovlennya mogutnosti U 4 mu stolitti Ammian Marcellin nazvav Kirenu zanedbanim mistom a kirenec Sinezius nastupnogo stolittya oharakterizuvav yiyi yak povnu rozruhu na milist kochivnikiv dzherelo Ostatochno misto bulo zrujnovano arabami meshkanci zalishili jogo 643 roku Kulturnij spadokKirena vidoma yak batkivshina greckogo filosofa matematika geografa Eratosfena a takozh chislennih filosofiv miscevoyi shkoli kirenayikiv yaku bulo zasnovano Aristippom Ruyini Kireni roztashovani poblizu suchasnogo mistechka municipalitet al Dzhabel al Ahdar arab الجبل الأخضر Zeleni gori na teritoriyi Liviyi Div takozhSpisok ob yektiv Svitovoyi spadshini YuNESKO v Africi Ptolemayida KirenskaDzherela Nazva v oficijnomu anglomovnomu spisku V I ShUBIN 2001 Zhebelevskie chteniya 3 Tezisy dokladov nauchnoj konferencii 29 31 oktyabrya 2001 goda SPb s 213 215 Arhiv originalu za 23 kvitnya 2013 Procitovano 13 listopada 2012 ros Cya stattya potrebuye dodatkovih posilan na dzherela dlya polipshennya yiyi perevirnosti Bud laska dopomozhit udoskonaliti cyu stattyu dodavshi posilannya na nadijni avtoritetni dzherela Zvernitsya na storinku obgovorennya za poyasnennyami ta dopomozhit vipraviti nedoliki Material bez dzherel mozhe buti piddano sumnivu ta vilucheno listopad 2014 PosilannyaRuyini Kireni na sajti Svitovoyi spadshini YuNESKO 25 Grudnya 2018 u Wayback Machine