«Картинки з виставки» (рос. «Картинки с выставки») — фортепіанна сюїта Модеста Мусоргського, що складається з 10 п'єс та інтермедій, створена 1874 року пам'яті друга Мусоргського — художника й архітектора Віктора Гартмана. Сюїту неодноразово аранжували різні композитори для оркестру й обробляли у найрізноманітніших музичних стилях. Твір присвячено музикознавцю В. Стасову, в домі якого Мусоргський познайомився з Гартманом особисто.
Картинки з виставки | ||||
---|---|---|---|---|
![]() | ||||
Композитор | Мусоргський Модест Петрович | |||
Видано | 1874 | |||
Інструментування | фортепіано | |||
| ||||
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemMxTDAxMWMzTnZjbWR6YTNrdWFuQm5MekUzTUhCNExVMTFjM052Y21kemEza3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
(1839-1881)
Історія створення
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZoTDFacGEzUnZjbDlIWVhKMGJXRnVMbXB3Wnk4eE5UQndlQzFXYVd0MGIzSmZSMkZ5ZEcxaGJpNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Безпосереднім поштовхом до створення цього циклу вважається виставка російського архітектора і художника Віктора Олександровича Гартмана (1834—1873), що відбувалася невдовзі після його смерті, у 1874 році. Гартман увійшов в історію мистецтва як один з основоположників «російського стилю» в архітектурі. Пошуки цього стилю зближували архітектора з композиторами «могутньої купки», зокрема з Мусоргським. 1870 року Мусоргський та Гартман потоваришували особисто — їх знайомство відбулося у домі Стасова, музичного публіциста й ідеолога «могутньої купки».
Смерть Гартмана 1873 року глибоко вразила композитора, зокрема у листі Стасову він писав
Нас, дурнів, звичайно розраджують у таких випадках мудрі: «його» не існує, але те, що він встиг зробити, існує й буде існувати; мовляв, чи багато людей мають таку щасливу долю — не бути забутими. Знову биток (з хріном для сльози) з людського самолюб'ячка. Так чорт із твоєю мудрістю! Якщо «він» не даремне жив, а творив, то яким же негідником треба бути, щоб з насолодою «втіхи» примирятися з тим, що «він» припинив творити. Немає й не може бути спокою, немає й не повинно бути втішань — це кволо. Оригінальний текст (рос.)Нас, дураков, обыкновенно утешают в таких случаях мудрые: «его» не существует, но то, что он успел сделать, существует и будет существовать; а мол, многие ли люди имеют такую счастливую долю — не быть забытыми. Опять биток (с хреном для слезы) из человеческого самолюбьица. Да черт с твоею мудростью! Если «он» не попусту жил, а создавал, так каким же негодяем надо быть, чтобы с наслаждением «утешения» примиряться с тем, что «он» перестал создавать. Нет и не может быть покоя, нет и не должно быть утешений — это дрябло.
У лютому-березні 1874 року Імператорська академія мистецтв з ініціативи Стасова та сприяння Петербурзького товариства архітекторів провела посмертну виставку близько 400 робіт Гартмана, створених протягом 15 років, — малюнків, акварелей, архітектурних проєктів, ескізів театральних декорацій і костюмів, ескізів художніх виробів. На виставці було багато замальовок, привезених із закордонних подорожей; Стасов у передмові до другого видання "Картинок" в 1887 згадував роботи Гартмана:
…жваві, витончені начерки живописця-жанриста, безліч сцен, типів, фігур із повсякденного життя, вихоплених зі сфери того, що неслося й кружлялося навколо нього - на вулицях й у церквах, в паризьких катакомбах і польських монастирях, у римських провулках і лімозьких селах, типи карнавальні à la Gavarni, робітники в блузі й патери верхи на ослу з парасолькою під пахвою, французькі баби, що моляться, усміхнені з-під ярмулки євреї, паризькі ганчірники, милі віслюки, що труться об дерево, пейзажі з мальовничою руїною, чудесні далечіні з панорамою міста… Оригінальний текст (рос.)бойкие, изящные наброски живописца-жанриста, множество сцен, типов, фигур из вседневной жизни, схваченных из сферы того, что неслось и кружилось вокруго него — на улицах и в церквах, в парижских катакомбах и польских монастырях, в римских переулках и лиможских деревнях, типы карнавальные à la Gavarni, рабочие в блузе и патеры верхом на осле с зонтиком под мышкой, французские молящиеся старухи, улыбающиеся из-под ермолки евреи, парижские тряпичники, милые ослики, трущиеся о дерево, пейзажи с живописной руиной, чудесные дали с панорамой города…
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkk0TDAxMWMzTnZjbWR6YTNsZmJHVjBkR1Z5WDNSdlgxTjBZWE52ZGw5S2RXNWxYekU1TnpRdWFuQm5MekUxTUhCNExVMTFjM052Y21kemEzbGZiR1YwZEdWeVgzUnZYMU4wWVhOdmRsOUtkVzVsWHpFNU56UXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Мусоргський відвідав виставку робіт Гартмана і задумав написати фортепіанну сюїту за її мотивами. Початково Мусоргський планував назвати сюїту «Гартман». Він писав Стасову:
«Гартман кипить, як кипів „Борис“, — звуки й думка в повітрі зависли, ковтаю й об'їдаюся, тільки-но встигаю дряпати на папері … Хочу скоріше й надійніше зробити … До сих пір вважаю вдалим». Оригінальний текст (рос.)Гартман кипит, как кипел „Борис“, — звуки и мысль в воздухе повисли, глотаю и объедаюсь, едва успеваю царапать на бумаге … Хочу скорее и надёжнее сделать … До сих пор считаю удачным
Окремі картинки Мусоргський імпровізував вже навесні 1874 року, проте найінтенсивніше композитор працював у період з 2 по 22 червня 1874 року.
За основу «виставки» Мусоргський взяв «закордонні» малюнки Гартмана, а також два його ескізи на російську тематику. Виставлені роботи продавалися, тому на сьогодні місцезнаходження більшості з них невідомо. Із згаданих у циклі малюнків нині можна відновити шість.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlExTDFCcFkzUjFjbVZ6WDJGMFgzUm9aVjlGZUdocFltbDBhVzl1WHpGemRGOWxaR2wwYVc5dUxtcHdaeTh4TlRCd2VDMVFhV04wZFhKbGMxOWhkRjkwYUdWZlJYaG9hV0pwZEdsdmJsOHhjM1JmWldScGRHbHZiaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Публікації та виконання сюїти
Мусоргський поставив на рукописі слова рос. «к печати» («до друку»), однак за його життя «Картинки» так і не були а ні виконані, а ні опубліковані, хоча й схвально були оцінені композиторами «Могутньої купки». Опубліковані вони були лише через п'ять років після смерті композитора, у 1886 році, за редакцією Н. А. Римського-Корсакова. Проте Римський-Корсаков вважав, що ноти Мусоргського містять численні помилки і неточності, і вніс ряд змін відповідно до своїх уявлень.. Через рік цикл було видано вдруге з передмовою Стасова, проте твір одразу не отримав широкої популярності серед піаністів, які шукали в ньому концертності і віртуозності.
30 листопада 1891 року «Картинки з виставки» вперше прозвучали в оркестровій версії, написаній М. М. Тушмаловим за участю Римского-Корсакова, і в такому вигляді неодноразово виконувалися в Петербурзі та Павловську, причому фінал виконували також і як окрему п'єсу.. В 1900 з'явилося перекладення для фортепіано в чотири руки, у лютому 1903 сюїту вперше виконав у Москві Г. М. Беклемішев, в 1905 «Картинки» прозвучали в Парижі на лекції про Мусоргського.
Всесвітнє визнання цикл отримав після того як Моріс Равель за редакцією Римського-Корсакова створив 1922 року своє власне оркестрування, яке 1930 року вийшло у грамзапису. І лише 1931 року, через 50 років після смерті автора, «Картинки з виставки» були випущені відповідно до авторського рукопису в академічному виданні , та увійшли до репертуару піаністів. 1975 вийшло факсимільне видання рукопису Мусоргського.
З тих пір співіснують дві традиції фортепіанного виконання «Картинок». Серед прихильників оригінальної авторської версії — Святослав Ріхтер і Володимир Ашкеназі. Інші, зокрема Володимир Горовиць орієнтувались на оркестрову версію «Картинок», зокрема, пропускаючи «Прогулянку».
Характеристика п'єс
Фортепіанна сюїта «Картинки з виставки» являє собою оригінальний взірець програмної музики, що в оригінальний спосіб сполучає картинки з реального життя з казковою фантастикою і образами минулого. П'єси-«картини» зв'язуються між собою темою-інтермедією «Прогулянка» (рос. Прогулка), що немов зображує прохід галереєю. Такі тематика й побудова сюїти є унікальними в класичній музичній літературі.
Оперне мислення, властиве творчості Мусоргського загалом, проникло і до «картинок з виставки», вони сприймаються як музичний «театр одного актора». Автор застосовує напрацьовані ним прийоми інтонаційної драматургії, динамізує образний розвиток музики сміливими протиставленнями, раптовими контрастами, несподіваними тематичними перетвореннями.. Мусоргський ставить за мету створення психологічного портрета, проникнення «вглиб» своїх персонажів, що принципово відрізняє його роботу від простих замальовок Гартмана. Автор давав назви п'єсам на тій або іншій мові залежно від тематики; надалі в тексті приводиться оригінальна та українська назви.
Promenade
(фр.) Прогулянка
Тональність — сі-бемоль мажор. Тема з цієї п'єси повторюється протягом сюїти кілька разів. Вона нагадує російські народні розспіви: мелодія починається одним голосом («заспівувачем») і підхоплюється «хором». У самій мелодії використаний характерний для народних пісень п'яти-ступеневий лад без півтонів — пентатоніка, звучить вона в діапазоні невисокого жіночого голосу, начебто імітуючи народну манеру співу. (Подібну ж будову мають мелодії, наприклад, у п'єсах Чайковського «Липень» і «Листопад» із циклу «Пори року».) П'єса має змінний розмір — 5/4 і 6/4 через такт, вільний ритм розспіву «не вписується» в схему ритмічних малюнків західної музики — але й змінний розмір досить приблизно відбиває чергування сильних і слабких долей: початки мелодичних фраз припадають щораз на різні долі такту.
У цій темі Мусоргський одночасно зобразив і самого себе, що переходить від картини до картини: «Моя фізіономія в інтермедіях видна», — писав він Стасову. Мелодична лінія в більшості інтермедій грається ваговито, у чому іноді вбачають імітацію ходи автора.
Тема «Прогулянки» у безіменних інтермедіях варіюється, показуючи зміну настрою автора; тональність також міняються, підготовляючи за допомогою модуляції слухача до наступної п'єси. Спочатку інтермедії звучать у кожному проміжку, потім усе рідше й рідше, начебто глядач більше поринає в картини й менше звертає увагу на переходи.
Цікаво, що сам Мусоргський у листах до друзів називав п'єси «Картинок» словом intermezzo, вважаючи, очевидно, «Прогулянку» головною темою й трактуючи всю форму як рондо. Через таку будову «Картинки» іноді вважають рондо-сюїтою.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJoTDAxMWMzTnZjbWR6YTNsZlIyNXZiWFZ6WDJGMWRHOW5jbUZ3YUM1cWNHY3ZNekF3Y0hndFRYVnpjMjl5WjNOcmVWOUhibTl0ZFhOZllYVjBiMmR5WVhCb0xtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
№ 1. Gnomus
Гном (лат.)
Тональність — мі-бемоль мінор. На незбереженому ескізі Гартмана була намальована ялинкова іграшка, що зображує щипці для коління горіхів («лускунчик») у вигляді карлика на кривих ніжках. Первісно нерухома фігурка гнома у Мусоргського оживає. Динамічна п'єса передає зламаними ритмом і поворотами мелодії кривляння скрадливого гнома, слухач «спостерігає», як він перебігає з місця на місце й завмирає. Обрана тональність мі-бемоль мінор — досить похмура, але нестійка гармонія й короткі форшлаги у закінченнях фраз надають музиці «іграшковий» відтінок, відсуваючи трагічне в сферу казковості.
У середній частині, гном, за одним із трактувань, начебто зупиняється й починає міркувати (напружене «розгойдування» басів) або просто намагається відпочити, час від часу начебто лякаючись, запідозривши небезпеку (повторення ламаних фраз із першої частини). Кожна спроба спокійної зупинки завершується тривожним пасажем. Нарешті — гном так і не знайшов спокою — середня частина переходить у голосну (фортіссімо) кульмінацію — низхідну хроматичну лінію, що звучить трагічно і передає страждання й розпач.
Потім повертається (у деякому віддаленні) тема першої частини, і наприкінці вона завершується швидким пасажем, що забирає із собою враження від гнома.
(Promenade), ля-бемоль мажор — інтермедія звучить, уже в інших регістрах і з новою гармонією, тихо й задумливо, створюючи перехід до наступної картини.
№ 2. Il vecchio castello
Старий замок (іт.)
Тональність — соль-дієз мінор. П'єса заснована на акварелі Гартмана, намальованої в той період, коли він вивчав архітектуру в Італії. За спогадами Стасова, малюнок зображував стародавній замок, на тлі якого був намальований трубадур з лютнею (можливо, щоб показати розміри замку). В каталозі виставки такий твір не значився. У Мусоргського звучить гарна протяжлива меланхолійна мелодія (позначка «дуже співучо, скорботно»), передаючи тугу й тихий сум. Мелодична лінія побудовою фраз нагадує живий спів, остинатний бас передає одноманітний акомпанемент на лютні, волинці або іншому стародавньому інструменті. В оркестровці Равеля мелодію грає альт-саксофон, з'являючись тут єдиний раз протягом усієї сюїти.
Середня частина, переходячи в мажор, створює просвітлення, що потім знову змінюється смутком, потім перша тема повертається, поступово затихаючи, начебто поринаючи в сон. Раптовий голосний фінал завершує п'єсу коротким «прощай».
(Promenade), сі мажор (тональність, паралельна попередньій), дуже короткий (8 тактів) перехід до наступної картини.
№ 3. Tuileries. Dispute d'enfants après jeux
Тюїльрійський сад. Сварка дітей після гри (фр.)
Тональність — сі мажор. Стасов згадував, що на малюнку була зображена алея саду паризького палацу Тюїльрі «з безліччю дітей і няньок». Ця коротка п'єса зовсім відрізняється за характером від попередньої. Звучить сонячна мелодія у високому регістрі, мажорний лад ще більше «прояснений» підвищеним 4-ю ступенем, ритм нагадує дитячі лічилки й дражнилки. «Верхній» першій темі протиставляється спокійніша тема в середньому регістрі й з розмовним ритмом, що передає інтонацію няньок, що намагаються заспокоїти дітей. Потім у неї знову вплітається перша тема, начебто діти не слухаються й продовжують сперечатися.
Оскільки сам Мусоргський за кордоном не був, дослідники думають, що характери своєї п'єси він міг підглянути, наприклад, у петербурзькому Літньому саду.
№ 4. Bydło
Бидло (пол.)
Тональність — соль-дієз мінор. У листі Стасову Мусоргський назвав цю п'єсу «Sandomirzsko bydło» («Сандомирське бидло»). Згідно з приміткою Стасова, п'єса зображує польський віз на величезних колесах, запряжену волами. Важкий крок передається монотонним ритмом у розмірі 2/4 і досить грубими підкресленими ударами клавіш нижнього регістра. На тлі руху візка звучить невеселий селянський наспів, що нагадує польські, українські або російські народні мелодії в мінорі, — портрет візника. У цілому п'єса створює досить похмуру картину: і воли, і візник, покірні долі, приречені займатися своєю роботою до кінця своїх днів, безрадісний бік життя простого мужика показано тут з усією ясністю.
В оригінальному рукописі Мусоргського п'єса починається з фортіссімо — за висловом автора, «прямо в лоб» (різкий контраст після «Тюїльрі»), — а Римський-Корсаков і слідом за ним Равель починають її тихо, створюючи ефект візка, що наближається, і лише на кульмінації досягають максимальної гучності. В обох варіантах музика до кінця затихає, зображуючи віз, що віддаляється. В обробці В. Горовиця акорди, що зображують рух воза, граються у вигляді арпеджіо, що створює враження ледве шкутильгаючих волів і скриплячих коліс.
(Promenade), ре мінор. Тема інтермедії вперше звучить у мінорі, передаючи спохмурнівший настрій автора. Смуток переривається наступною п'єсою, перші звуки якої вплітаються прямо в кінець інтермедії, створюючи враження, начебто глядач побачив спочатку картинку краєм ока й, занурений у свої думки, не відразу на неї зреагував.
№ 5. Балет невылупившихся птенцов
Балет невилуплених пташенят (рос.)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5tTDBoaGNuUnRZVzV1WDBOb2FXTnJjMTl6YTJWMFkyaGZabTl5WDFSeWFXeGllVjlpWVd4c1pYUXVhbkJuTHpJd01IQjRMVWhoY25SdFlXNXVYME5vYVdOcmMxOXphMlYwWTJoZlptOXlYMVJ5YVd4aWVWOWlZV3hzWlhRdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2Tmk4Mk15OVFkR0Z6ZW1WckxtcHdaeTh5TURCd2VDMVFkR0Z6ZW1WckxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Тональність — фа мажор. Прототипом п'єси послужили ескізи Гартмана до костюмів для балету «Трільбі» в постановці Петіпа в Большому театрі в 1871 році. В «Трільбі» був епізод, у якому виступала, як писала Стасов, «група маленьких вихованців і вихованок театрального училища, убраних канарками, що жваво бігали по сцені. Інші були вставлені в яйця, немов у панцири». Усього Гартман створив для балету 17 ескізів костюмів, з яких 4 збереглися до наших днів.
П'єса різко контрастує за настроєм з попереднім «Бидлом»: це легке й веселе , комічний і трохи безладний танець пташенят, побудований за класичними правилами тричастинної форми. В першій частині мелодична лінія дотепно сполучається із пташиним щебетом та зображенням легких і незграбних підскакувань і змахів. Після яскравої кульмінації перша частина повторюється спочатку, а потім (після повтору кульмінації) наступає стриманіша за ритмом друга частина (тріо). У цій частині плавний і більш суворо впорядкований танець супроводжується переливчастими трелями у верхньому регістрі. Потім відбувається точний повтор першої частини (з поміткою «Da capo…»), досить рідкий для Мусоргського, але типовий для такої форми. Сполучення несерйозної теми зі строгою відповідністю класичним канонам форми створює додатковий комічний ефект.
№ 6. «Samuel» Goldenberg und «Schmuÿle»
«Самуель» Гольденберг і «Шмуйле» (нім.)
Тональність — сі-бемоль мінор. Гартман подарував Мусоргському два своїх малюнки — «Єврей у хутряній шапці» і «Бідний єврей. Сандомир», зроблених в 1868 році в Сандомирі (Польща). Стасов згадував: «Мусоргський сильно захоплювався виразністю цих картинок». Ці малюнки й послужили прототипами персонажів п'єси.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlUyTDFSb1pWOVNhV05vWDBwbGR5NXFjR2N2TWpJd2NIZ3RWR2hsWDFKcFkyaGZTbVYzTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZsTDFSb1pWOVFiMjl5WDBwbGR5NXFjR2N2TWpJd2NIZ3RWR2hsWDFCdmIzSmZTbVYzTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
У назві, що імітує їдиш, обидва персонажі носять однакове ім'я, в одному випадку солідно звучне європеїзоване Самуель, з додаванням «золотого» прізвища, в іншому — зменшене і «містечкове». Іронічні лапки навколо варіанта «Самуель», що натякають на подачу себе багатим євреєм як європейця, можна було витлумачити як прояв антисемітизму, і Стасов при публікації змінив назву п'єси на «Два польських євреї, багатий і бідний». У російських виданнях поширеніша назва «Два євреї, багатий і бідний» .
Малюнки Гартмана, будучи лише замальовками, не претендували на ту виразність, якої домігся Мусоргський у своїй п'єсі. Композитор не тільки об'єднав два портрети в один, але й змусив цих персонажів говорити між собою, розкриваючи свої характери. Мова першого з них звучить упевнено й вагомо, з наказовими й повчальними інтонаціями, і побудована на ваговитому програванні мелодії двома руками в октаву. Ритмічний малюнок нагадує мову, мелодії притаманне «єврейське» звучання завдяки характерному звукоряду із двома збільшеними , через що тема одночасно нагадує і єврейську молитву. Мова другого, бідного єврея, звучить контрастно першому, на деренчливих верхніх нотах з форшлагами, його голос передають жалібні й прохальні інтонації. Потім обидві теми звучать в одночасній «розмові», зі збереженням контрасту між ними, одночасно у двох різних тональностях (ре-бемоль мінорі й сі-бемоль мінорі). П'єса закінчується декількома голосними нотами в октаву — очевидно, останнє слово сказав багатий.
Ще задовго до написання «Картинок» Мусоргський критикував оперу А. М. Сєрова «Юдиф» за неточність у зображенні національних характерів:
«У ній багато промахів, які я назву музичними анахронізмами. Наприклад: євреї (я часто чув ці штучки) валяють без церемонії католицькі органні секунди… Настав час перестати обертати євреїв у християнство й католицизувати їх». У своїй же п'єсі Мусоргський підійшов до цього завдання стилістично пунктуально. Оригінальний текст (рос.)В ней много промахов, которые я назову музыкальными анахронизмами. Например: евреи (я часто слышал эти штучки) валяют без церемонии католические органные секунды… Пора перестать обращать евреев в христианство и католицизировать их
Promenade, сі-бемоль мажор. В оркестровці Равеля пропущена. Ця інтермедія практично повністю, тільки в іншій тональності, повторює першу «Прогулянку» і завершує собою першу половину сюїти.
№ 7. Limoges. Le marché. (La grande nouvelle)
Лімож. Ринок. (Велика новина) (фр.) Тональність — мі-бемоль мажор. У рукописі Мусоргський спочатку зробив французькою забавні позначки про те, які плітки можна було почути на ринку (потім він їх викреслив):
Велика новина: Пан Пімпан де Панта-Панталеон тільки що знайшов свою корову Втікачку. — Так, пані, це було вчора. — Ні, пані, це було позавчора. Ну так, пані, корова бродила по сусідству. Ну ні, пані, корова зовсім не бродила, і т. д.
Велика новина: Пан де П'юсанжу тільки що знайшов свою корову Втікачку. Але ліможські кумоньки не цілком згодні із приводу цього випадку, тому що пані де Рамбурсак придбала собі прекрасні порцелянові зуби, тим часом як у на де Панта-Панталеона ніс, що заважає йому, увесь час залишається червоним, як півонія.Оригінальний текст (фр.)«La grande nouvelle: Mr Pimpant de Panta-Pantaléon vient de retrouver sa vache "La Fugitive". "Oui, Maàme, c'était hier". -- "Non, Maàme, c'était avant-hier". "Eh bien, oui, Madame, la bête rôdait dans le voisinage". "Eh bien, non, Maàme, la bête ne rôdait pas du tout". -- etc...». «La grande nouvelle: Mr de Puissangeout vient de retrouver sa vache "La Fugitive". Mais les bonnes dames de Limoges ne sont pas tout à fait d'accord sur ce sujet, parce que Mme Remboursac s'est appropriée une belle denture en porcelaine, tandis que Mr de Panta-Pantaléon garde toujours son nez gênant -- couleur pivouane»
Малюнок Гартмана, якщо він був, не зберігся. Відомо, що Гартман жив у Ліможі й вивчав архітектуру місцевого собору, але в каталозі виставки картина зі схожим сюжетом не значиться.
Гучна суєта цієї п'єси різко змінюється звуками наступної.
№ 8. Catacombae. Sepulcrum romanum.
Катакомби. Римська гробниця (лат.)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlpqTDBoaGNuUnRZVzV1WDFCaGNtbHpYME5oZEdGamIyMWljeTVxY0djdk1qQXdjSGd0U0dGeWRHMWhibTVmVUdGeWFYTmZRMkYwWVdOdmJXSnpMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Тональність — сі мінор. На картині Гартман зобразив себе, і провідника з ліхтарем у руці в римських катакомбах у Парижу. У правій частині картини видні слабко освітлені черепи.
Похмуре підземелля із гробницею зображено в музиці безжиттєвими унісонами у дві октави (використовується звучання «примарних» обертонів), то різкими, то тихими («луна»). Серед цих акордів, як тіні минулого, випливає повільна мелодія. «Катакомби» повисають на нестійкому акорді, переходячи до наступної сцени.
Cum mortuis in lingua mortua (лат. З мертвими — мертвою мовою). У деяких виданнях назва дана з помилкою: «Con mortuis…»; у рукописі Мусоргського латинського заголовка немає взагалі. Із «Катакомб», на фоні тихого тремоло в верхньому регістрі, з'являється мінорна варіація «Прогулянки», в якій автор розмовляє з духом Гартмана: «Добре б латинський текст: творчий дух померлого Гартмана веде мене, волає до черепів, черепи тихо засвітилися».
У листі Римському-Корсакову Стасов писав:
У цій же другій частині ["Картинок з виставки"] є кілька рядків незвичайно поетичних. Це музика на картинку Гартмана "Катакомби паризькі", усі складаються з черепів. У Мусорянина спочатку зображене похмуре підземелля (довгими тягненими акордами, часто оркестровими, з великими ферматами). Потім на тремоландо іде в мінорі тема першої променади - це засвітилися вогники в черепах, і отут раптом лунає чарівний, поетичний заклик Гартмана до Мусоргського… Оригінальний текст (рос.)В этой же второй части [«Картинок с выставки»] есть несколько строк необыкновенно поэтических. Это музыка на картинку Гартмана «Катакомбы парижские», все состоящие из черепов. У Мусорянина сначала изображено мрачное подземелье (длинными тянутыми аккордами, часто оркестровыми, с большими ферматами). Потом на тремоландо идёт в миноре тема первой променады — это засветились огоньки в черепах, и тут-то вдруг раздаётся волшебный, поэтический призыв Гартмана к Мусоргскому…
Діалог, почавшись у сумному мінорі, поступово переходить у мажорну тональність, виводячи слухача з безвихідності й позначаючи примирення з незворотнім.
Немов повертаючись додому разом з Гартманом, автор завершує цикл двома п'єсами на руські теми.
№ 9. Избушка на курьих ножках (Баба-Яга)
Хатка на курячих лапках (Баба-Яга) (рос.)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMll5TDBsNlluVnphR3RoTWk1cWNHY3ZNakl3Y0hndFNYcGlkWE5vYTJFeUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
У Гартмана був ескіз витончених бронзових годин у вигляді хатки на курячих ніжках. Однак фантазія Мусоргського зобразила зовсім інше — потужний динамічний образ Баби-Яги, картину «нечистої сили», сповнену «бісівськими» дисонансами (уже в першому такті — різкий стрибок на велику септиму). Спочатку звучить кілька рідких акордів-поштовхів, потім вони частішають, імітуючи «розбіг», з якого починається «політ у ступі». Звукові «ляпки» зображують недбалість й «бруд» в образі Довбні-Яги. Нерівномірно розставлені акценти імітують кульгаву ходу «кістяної ноги». На тлі цих звуків «злітає» гра повними акордами проста й люта мелодія, що немов змітає все на своєму шляху. Потім після переходу наступає зовсім інша середня частина п'єси, тихих і тривожних, повна нестійких звуків. Потім — третя частина — різко уривається повтор першої теми, і завершується п'єса фортепіанною каденцією із швидких поперемінних звуків через октаву у висхідному напрямку, які зрештою без перерви «врізаються» у перший акорд фінальної п'єси — «Богатирських воріт».
№ 10. Богатырские ворота (В стольном городе во Киеве)
Богатирські ворота (У стольному граді у Києві) (рос.)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxpTDBoaGNuUnRZVzV1WHkwdFgxQnNZVzVmWm05eVgyRmZRMmwwZVY5SFlYUmxMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFJWVhKMGJXRnVibDh0TFY5UWJHRnVYMlp2Y2w5aFgwTnBkSGxmUjJGMFpTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Тональність — мі-бемоль мажор. Ця частина сюїти заснована на ескізі Гартмана до його архітектурного проєкту київських міських воріт. 16 квітня 1866 року на Олександра II був зроблений невдалий замах, що надалі офіційно називався як «подія 4 квітня». На честь порятунку імператора був організований конкурс проєктів воріт у Києві. Проєкт Гартмана, поданий на конкурс, був зроблений у давньоруському стилі — глава із дзвіницею у вигляді богатирського шолома, прикраса над воротами у формі кокошника. Ворота створювали образ Києва як давньоруської столиці. Однак проєкт Гартмана так і не був реалізований.
П'єса, створена уявою Мусоргського, малює розгорнуту картину народного торжества й сприймається як потужний оперний фінал. Вказівка «maestoso», повільний ритм із великими тривалостями надають п'єсі велич й урочистість. Спочатку звучить широка руська пісенна мелодія, потім вона контрастно переміняється тихою й відстороненою другою темою, що нагадує церковний спів. Далі перша тема вступає з новою силою, з додаванням ще одного голосу — низхідні й висхідні вісімки в октаву — і знову переходить, уже голосно, у другу «хоральну» тему. Незабаром вона стихає, і — наступає друга частина п'єси — починає лунати відтворений засобами фортепіано дзвін, спочатку тихіше й в мінорі, потім наростаючи й переходячи в мажор. До повільного великого дзвона приєднуються на тріолях менші дзвони, потім — на ще дрібніших вісімках й у самому верхньому регістрі — маленькі дзвіночки, і в розпал передзвону в їхню мелодію вплітається тема «Прогулянки» — тема автора, з якої починався цикл — виявляючи свою єдність із основною темою цієї п'єси. Потім, у третій частині, звучить розгорнута варіація на тему першої частини, і сюїта завершується грандіозною кодою.
Деякі дослідники відзначають архітектурно-симетричну побудову сюжетів п'єс: «по краях» розташовані головні теми («Прогулянка» й «Богатирські ворота»), за ними ближче до центра йдуть казкові образи («Гном» і «Баба-Яга»), далі — «французькі» сюжети, за ними — побутові замальовки з Польщі («Бидло» і «Два євреї»), а в центрі виявляється жарт — «Балет невилуплених пташенят».
Аранжування
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5rTDAxMWMzTnZjbWR6YTNrbE1rTmZVR2xqZEhWeVpYTmZZWFJmWVc1ZlJYaG9hV0pwZEdsdmJsOGxNamhVYjNWelkyaHRZV3h2Wm1aZmIzSmphR1Z6ZEhKaGRHbHZiaVV5T1NVeVExOXdZV2RsWHpFdWFuQm5MekUyTUhCNExVMTFjM052Y21kemEza2xNa05mVUdsamRIVnlaWE5mWVhSZllXNWZSWGhvYVdKcGRHbHZibDhsTWpoVWIzVnpZMmh0WVd4dlptWmZiM0pqYUdWemRISmhkR2x2YmlVeU9TVXlRMTl3WVdkbFh6RXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Картинки з виставки були неодноразово аранжовані для симфонічного оркестру, а також різних камерно-інструментальних складів багатьма музикантами. Проте не всі музиканти інструментовували весь цикл — частина аранжувань охоплює лише окремі номери.
Першу оркестровку виконав учень Римського-Корсакова Михайло Тушманов у 1891 році — саме в його версії "Картинки з виставки" вперше були представлені публіці. Проте його оркестровка включає лише 7 номерів із 10 (окрім "Гнома", "Тюїльрі" і "Бидло"). Наступна оркестровка була виконана британським диригентом Генрі Вудом у 1915 році, проте не включала інтермедії між номерами. 1920 році він записав свою версію на двох грамплатівках (78 об/с), проте, після публікації оркестровки Равеля він відмовився від своєї оркестровки.
Першу повну оркестровку п'єси виконав 1922 року словенський диригент і скрипаль . Того ж року повну оркестровку "картинок з виставки" виконав французький композитор Моріс Равель — саме завдяки його оркестровці цикл поступово отримав всесвітнє визнання.
Оркестровка Равеля
Увагу Моріса Равеля до «Картинок з виставки» привернув його друг . 1922 року Равель розповів Сергію Кусевицькому про маловідомі тоді «Картинки з виставки» і попросив його замовити йому оркестровку сюїти. Кусевицькому ідея сподобалася і Равель виконав роботу влітку 1922 року в Ліон-ла-Форе. Прем'єра оркестрової версії, на якій диригував Кусевицький, відбулася в Парижі 19 жовтня 1922 року. Завдяки оркестровці Равеля, а також частому й блискучому їхньому виконанню оркестрами під керуванням Кусевицького, «Картинки» стали невіддільною частиною оркестрового репертуару. Перший грамзапис вийшов 1930 року у виконанні Бостонського симфонічного оркестру під орудою Кусевицького. Деякі диригенти вносили в оркестровку Равеля свої зміни; серед них Артуро Тосканіні і Микола Голованов.
Попри те, що Равель був не першим і не останнім оркеструвальником «Картинок», його робота багатьма вважається неперевершеною. Вона вдало сполучає технічну майстерність, творче натхнення й турботу про передачу ідей оригіналу.
Наступні оркестровки
Незважаючи на популярність оркестровки Равеля, ряд композиторів здійснювали свої спроби окрестрування "Картинок з виставки". Сама ідея альтернативи трактуванню Равеля привертає увагу ряду фахівців, а Леонард Слаткін виконав і записав з Симфонічним оркестром BBC компіляцію, у якій для кожного номера в сюїті використана оркестровка іншого автора. Список оркестровок, виконаних після Равеля включає наступні роботи:
- (1937) — на замовлення Юджина Орманді
- Леопольд Стоковський (1938) — без «Тюїльрі» і «Ліможа»; згодом Стоковський свою оркестровку неодноразово переписував (грамзаписи зроблені в 1939, 1941 і 1965 р.), ноти були опубліковані лише 1971 року.
- (1942; включає додаткову фортепіанну партію) — без «Гнома» і з «Ліможем» на його місці (!)
- (1954)
- Хельмут Бранденбург (Helmut Brandenburg, бл. 1970)
- Еміл Наумов (бл. 1974, розширена версія з використанням інших творів Мусоргського; для фортепіано з оркестром)
- Лоренс Леонард (Lawrence Leonard, 1977, для фортепіано з оркестром)
- (бл. 1977)
- Володимир Ашкеназі (1982)
- Томас Вільбрандт (Thomas Wilbrandt, 1992)
- Джуліан Ю (Julian Yu, 2002, для камерного оркестру)
- Володимир Бояшов
- Ханспетер Гмюр (Hanspeter Gmur)
Неоркестрові обробки
Після популяризації циклу Равелем, багато музикантів робили свої обробки циклу для різних інструментів, інструментальних ансамблів або, пізніше, електроніки. Список обробок включає наступні роботи:
- А. Інглфілд-Гулль (орган, 1926, тільки «Богатирські ворота»)
- (фортепіанне тріо, 1930)
- Володимир Горовиць (фортепіано, 1940-ві)
- Рудольф Вюртнер (Rudolf Würthner, оркестр акордеонів, бл. 1954)
- Ральф Бернс (Ralph Burns, 1957, джазовий оркестр)
- Ерік Лейдзен (джаз-бенд, бл. 1960)
- Марк Хіндслі (джаз-бенд, бл. 1963)
- Дейл Айманн (джаз-бенд, бл. 1965); тільки «Богатирські ворота».
- Б. Футерман (оркестр російських народних інструментів, бл. 1968); тільки «Богатирські ворота».
- Гаррі ван Оф (ансамбль мідних, бл. 1972); тільки «Богатирські ворота».
- Юрій Чернов (бл. 1991; оркестр російських народних інструментів); тільки «Богатирські ворота».
- Swingle Singers (Вокальний ансамбль); тільки «Лімож».
- (Вокальний ансамбль, контрабас, ударні); тільки «Лімож».
- В'ячеслав Розанов (оркестр баяністів, дата невідома); тільки «Старий замок».
- Вільям Шмідт (ансамбль саксофонів, дата невідома);
- Еліас Сеппала (Elias Seppala, джаз-бенд, дата невідома);
- Ацуші Сугахара (ударні, дата невідома);
- Тору Такахаші (джаз-бенд, дата невідома);
- Хенк де Вліґер (ударні, челеста, арфа, фортепіано, дата невідома);
- Саймон Райт (Simon Wright, джаз-бенд, дата невідома)
- Акіра Йодо (ансамбль кларнетів, дата невідома);
- Еллін Фергюсон (Allyn Ferguson, бл. 1963, для джазового оркестру)
- Ісао Томіта (Isao Tomita, 1966, для мультфільму, частково оркестрова)
- (прог-рок-гурт, 1971, 4 картинки з «Прогулянкою» упереміж із власними піснями; див. Pictures at an Exhibition)
- Ісао Томіта (синтезатор, 1975)
- (орган, 1976)
- Ельгар Ховарт (Elgar Howarth, духовий оркестр, бл. 1977)
- Артур Вілліс (Arthur Willis, орган, 1970-е)
- Гюнтер Каунцингер (Günther Kaunzinger, орган, 1980)
- (гітара, 1981)
- Реджинальд Аше (Reginald Haché, два фортепіано, 1982)
- Хенк де Вліґер (Henk de Vlieger, 14 ударних, челеста, арфа й фортепіано, 1981/1984)
- (орган, бл. 1988)
- Хайнц Валліш (Heinz Wallisch, 2 гітари, бл. 1989)
- Джон Бойд (John Boyd, оркестр дерев'яних духових)
- Герт ван Келен (Gert van Keulen, оркестр дерев'яних духових, 1992)
- Ганс Вільгельм Плате (Hans Wilhelm Plate, 44 піаніста на 44 роялях й одному «препарованому фортепіано», 1993);
- Рок-гурт «Царьград» (синтезатори, електричні й акустичні гітари, вокалісти. Вся партитура, 1994)
- Ельмар Роте (Elmar Rothe, 3 гітари, 1995);
- (Треш-метал/Прогресив-метал — альбом (1996) — також аранжування для групи з оркестром, імітованим на синтезаторі)
- Йоахім Лінкельманн (Joachim Linckelmann, квінтет дерев'яних духових, бл. 1999)
- (Adam Berces, Угорщина — синтезатор, альбом, 2007)
- (баян)
- Сергій Кравцов (струнний квартет, 2002)
- Олександр Ростоцький (6 картинок, три «Прогулянки» для джазового тріо + концерт-фантазія Олександра Розенблата «Вальсуючи з Гартманом (за Мусоргським)» для фортепіано, бас-гітари, ударних і симфонічного оркестру на альбомі «Картинки з виставки, або Прогулянки з Мусоргським», 2008)
Обробки й цитування окремих п'єс
- (дзвони і джаз-бенд, бл. 1984); тільки «Богатирські ворота».
- Ян Гала (Jan Hala, гітара, естрадний оркестр, бл. 1988); тільки «Баба Яга»
- В композициії «Pictures at an Exhibition» гурту Tangerine Dream (альбом Turn of the Tides, 1995) звучить «Прогулянка» в оркестровці Равеля.
- перефразував «Гнома» в альбомі «Out From Out Where» (2002)
- У 2003 гітарист випустив обробку «Прогулянки» для електрогітари, що первісно призначалася для альбому групи Yes «Big Generator», але включену лише в його демо-альбом 90124.
- У вступі пісні Майкла Джексона «HIStory» майже явно цитуються оркестрові «Богатирські ворота».
- У вступі композиції «Baphomet's Throne» швейцарського блек-метал-гурту Samael (альбом Ceremony Of Opposites, 1994) звучить фрагмент з «Баби-Яги»
Використання в театрі і кіномистецтві
Картинки з виставки неодноразово використовувались у спектаклях, мультфільмах, кінофільмах тощо. Зокрема:
- В 1928 році в театрі р. Дессау Василь Кандинський здійснив музично-мальовничу постановку «Картинок з виставки» зі своїми костюмами й абстрактними декораціями.
- В 1963 році поставив балет «Картинки з виставки» (балетмейстер-постановник Ф. В. Лопухів, художник-постановник А. В. Лушин).
- В 1966 році вийшов півгодинний експериментальний мультфільм японського режисера Осаму Тедзукі «Картинки з виставки» (Тэнранкай но э [ 11 грудня 2009 у Wayback Machine.]), у якому на музику Мусоргського в обробці Ісао Томіти були покладені сатиричні зображення сучасних типів людей. Ідея створити подібний мультфільм була запозичена з «Фантазії» Волта Диснея.
- В 1972 року паризький художник й аніматор зі своєю дружиною й помічницею Клер Паркер створили по «Картинках з виставки» 11-хвилинну фантазію на (винахід Алексєєва).
- В 1984 году на кіностудії «Союзмультфільм» вийшов мультфільм «Картинки з виставки», у який були включені «Хатинка на курячих ніжках», «Балет невилуплених пташенят» і фрагменти «Прогулянки» у виконанні Ріхтера. Автор сценарію і режисер — .
- У фільмі «Великий Лебовські» звучала п'єса «Гном».
- Фрагмент із «Тюїльрі» (друга тема) звучав у заставці телепередачі .
- В альбомі гурту Сектор Газа «Кащей Бессмертный» під час оповідань «розповідача» звучать «Картинки» в оркестровці Равеля.
- В 8-бітних комп'ютерах Atari тема «Прогулянки» використовувалася для самотестування в аудіовізуальному режимі.
- П'єса «Бидло» в електронній обробці Томіти входить до звукового супроводу спектаклю «Diabolo».
- Тема з «Богатирських воріт» служить позивними радіостанції «Голос Росії».
- Тема з «Богатирських воріт» звучить у фіналі фільму Террі Гілліама «Jabberwocky» («Бармаглот»).
- У фільмі «Про виродків і людей» (реж. О. О. Балабанов) звучала п'єса «Бидло».
Примітки
- Г. Н. Хубов. Мусоргский. — М.: Музыка, 1969.
- Е. Н. Абызова. «Картинки с выставки» Мусоргского. — М.: Музыка, 1987.
- . Архів оригіналу за 29 жовтня 2007. Процитовано 1 листопада 2009.
- . Архів оригіналу за 29 жовтня 2007. Процитовано 1 листопада 2009.
- John Mangum, annotation[недоступне посилання з квітня 2019]
- В польській мові слово "bydło" позначає насамперед свійську рогату худобу, хоча в переносному значенні може, як і в українській, означати зневажливу назву селян. В російській мові, як і в українській, зневажливе значення цього слова поширеніше, проте назва «быдло» є традиційно вживаною
- від нім. golden — золотий
- . Архів оригіналу за 15 березня 2009. Процитовано 1 листопада 2009.
- . Архів оригіналу за 29 вересня 2007. Процитовано 1 листопада 2009.
- Lewis Foreman. Mussorgsky’s Pictures at an Exhibition [ 4 грудня 2008 у Wayback Machine.] // MusicWeb International (англ.)
Література
- Calvocoressi, M.D., Abraham, G., Mussorgsky, 'Master Musicians' Series, London: J.M.Dent & Sons, Ltd., 1946
- Calvocoressi, M.D., Modest Mussorgsky: His Life and Works, London: Rockliff, 1956
- Гордеева, Е., М. П. Мусоргский: Письма, Москва: Музыка, 1984
- Frankenstein, Alfred. "Victor Hartmann and Modeste Musorgsky." The Musical Quarterly 25, no. 3 (1939): 268–291.
- Russ, Michael. Musorgsky: Pictures at an Exhibition [ 20 травня 2016 у Wayback Machine.] (Cambridge University Press, Cambridge, UK; 1992). (paperback), (hardback).
- , Musorgsky: Eight Essays and an Epilogue, New Jersey: Princeton University Press, 1993
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Картинки с выставки |
- Ноти «Картинок з виставки» на piano.ru [ 8 квітня 2009 у Wayback Machine.]
- Японський сайт про «Картинки» з творами Гартмана [ 25 квітня 2006 у Wayback Machine.](яп.)
- (яп.)
- Alfred Frankenstein. Victor Hartmann and Modeste Mussorgsky. The Musical Quarterly, July 1939 [ 15 березня 2009 у Wayback Machine.](англ.)
- Стаття Володимира Чинаєва [ 13 березня 2009 у Wayback Machine.]
- В. Дельсон. Святослав Ріхтер [ 31 серпня 2009 у Wayback Machine.] (про виконання С. Ріхтером "Картинок з виставки")
- (англ.)
- "Картинки з виставки" у записі Берлінського філармонічного оркестру під орудою Г. фон Караяна [ 7 грудня 2009 у Wayback Machine.]
Ця стаття належить до української Вікіпедії. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Kartinki z vistavki ros Kartinki s vystavki fortepianna syuyita Modesta Musorgskogo sho skladayetsya z 10 p yes ta intermedij stvorena 1874 roku pam yati druga Musorgskogo hudozhnika j arhitektora Viktora Gartmana Syuyitu neodnorazovo aranzhuvali rizni kompozitori dlya orkestru j obroblyali u najriznomanitnishih muzichnih stilyah Tvir prisvyacheno muzikoznavcyu V Stasovu v domi yakogo Musorgskij poznajomivsya z Gartmanom osobisto Kartinki z vistavkiKompozitor Musorgskij Modest PetrovichVidano 1874Instrumentuvannya fortepiano Kartinki z vistavki u Vikishovishi M P Musorgskij 1839 1881 Istoriya stvorennyaV A Gartman Bezposerednim poshtovhom do stvorennya cogo ciklu vvazhayetsya vistavka rosijskogo arhitektora i hudozhnika Viktora Oleksandrovicha Gartmana 1834 1873 sho vidbuvalasya nevdovzi pislya jogo smerti u 1874 roci Gartman uvijshov v istoriyu mistectva yak odin z osnovopolozhnikiv rosijskogo stilyu v arhitekturi Poshuki cogo stilyu zblizhuvali arhitektora z kompozitorami mogutnoyi kupki zokrema z Musorgskim 1870 roku Musorgskij ta Gartman potovarishuvali osobisto yih znajomstvo vidbulosya u domi Stasova muzichnogo publicista j ideologa mogutnoyi kupki Smert Gartmana 1873 roku gliboko vrazila kompozitora zokrema u listi Stasovu vin pisav Nas durniv zvichajno rozradzhuyut u takih vipadkah mudri jogo ne isnuye ale te sho vin vstig zrobiti isnuye j bude isnuvati movlyav chi bagato lyudej mayut taku shaslivu dolyu ne buti zabutimi Znovu bitok z hrinom dlya slozi z lyudskogo samolyub yachka Tak chort iz tvoyeyu mudristyu Yaksho vin ne daremne zhiv atvoriv to yakim zhe negidnikom treba buti shob z nasolodoyu vtihi primiryatisya z tim sho vin pripiniv tvoriti Nemaye j ne mozhe buti spokoyu nemaye j ne povinno buti vtishan ce kvolo Originalnij tekst ros Nas durakov obyknovenno uteshayut v takih sluchayah mudrye ego ne sushestvuet no to chto on uspel sdelat sushestvuet i budet sushestvovat a mol mnogie li lyudi imeyut takuyu schastlivuyu dolyu ne byt zabytymi Opyat bitok s hrenom dlya slezy iz chelovecheskogo samolyubica Da chert s tvoeyu mudrostyu Esli on ne popustu zhil a sozdaval tak kakim zhe negodyaem nado byt chtoby s naslazhdeniem utesheniya primiryatsya s tem chto on perestal sozdavat Net i ne mozhet byt pokoya net i ne dolzhno byt uteshenij eto dryablo U lyutomu berezni 1874 roku Imperatorska akademiya mistectv z iniciativi Stasova ta spriyannya Peterburzkogo tovaristva arhitektoriv provela posmertnu vistavku blizko 400 robit Gartmana stvorenih protyagom 15 rokiv malyunkiv akvarelej arhitekturnih proyektiv eskiziv teatralnih dekoracij i kostyumiv eskiziv hudozhnih virobiv Na vistavci bulo bagato zamalovok privezenih iz zakordonnih podorozhej Stasov u peredmovi do drugogo vidannya Kartinok v 1887 zgaduvav roboti Gartmana zhvavi vitoncheni nacherki zhivopiscya zhanrista bezlich scen tipiv figur iz povsyakdennogo zhittya vihoplenih zi sferi togo sho neslosya j kruzhlyalosya navkolo nogo na vulicyah j u cerkvah v parizkih katakombah i polskih monastiryah u rimskih provulkah i limozkih selah tipi karnavalni a la Gavarni robitniki v bluzi j pateri verhi na oslu z parasolkoyu pid pahvoyu francuzki babi sho molyatsya usmihneni z pid yarmulki yevreyi parizki ganchirniki mili vislyuki sho trutsya ob derevo pejzazhi z malovnichoyu ruyinoyu chudesni dalechini z panoramoyu mista Originalnij tekst ros bojkie izyashnye nabroski zhivopisca zhanrista mnozhestvo scen tipov figur iz vsednevnoj zhizni shvachennyh iz sfery togo chto neslos i kruzhilos vokrugo nego na ulicah i v cerkvah v parizhskih katakombah i polskih monastyryah v rimskih pereulkah i limozhskih derevnyah tipy karnavalnye a la Gavarni rabochie v bluze i patery verhom na osle s zontikom pod myshkoj francuzskie molyashiesya staruhi ulybayushiesya iz pod ermolki evrei parizhskie tryapichniki milye osliki trushiesya o derevo pejzazhi s zhivopisnoj ruinoj chudesnye dali s panoramoj goroda List M Musorgskogo V Stasovu Cherven 1874 g Avtograf Musorgskij vidvidav vistavku robit Gartmana i zadumav napisati fortepiannu syuyitu za yiyi motivami Pochatkovo Musorgskij planuvav nazvati syuyitu Gartman Vin pisav Stasovu Gartman kipit yak kipiv Boris zvuki j dumka v povitri zavisli kovtayu j ob yidayusya tilki no vstigayu dryapati na paperi Hochu skorishe j nadijnishe zrobiti Do sih pir vvazhayu vdalim Originalnij tekst ros Gartman kipit kak kipel Boris zvuki i mysl v vozduhe povisli glotayu i obedayus edva uspevayu carapat na bumage Hochu skoree i nadyozhnee sdelat Do sih por schitayu udachnym Okremi kartinki Musorgskij improvizuvav vzhe navesni 1874 roku prote najintensivnishe kompozitor pracyuvav u period z 2 po 22 chervnya 1874 roku Za osnovu vistavki Musorgskij vzyav zakordonni malyunki Gartmana a takozh dva jogo eskizi na rosijsku tematiku Vistavleni roboti prodavalisya tomu na sogodni misceznahodzhennya bilshosti z nih nevidomo Iz zgadanih u cikli malyunkiv nini mozhna vidnoviti shist Obkladinka pershogo vidannya Kartinok z vistavki 1886 pid redakciyeyu N A Rimskogo KorsakovaPublikaciyi ta vikonannya syuyitiMusorgskij postaviv na rukopisi slova ros k pechati do druku odnak za jogo zhittya Kartinki tak i ne buli a ni vikonani a ni opublikovani hocha j shvalno buli ocineni kompozitorami Mogutnoyi kupki Opublikovani voni buli lishe cherez p yat rokiv pislya smerti kompozitora u 1886 roci za redakciyeyu N A Rimskogo Korsakova Prote Rimskij Korsakov vvazhav sho noti Musorgskogo mistyat chislenni pomilki i netochnosti i vnis ryad zmin vidpovidno do svoyih uyavlen Cherez rik cikl bulo vidano vdruge z peredmovoyu Stasova prote tvir odrazu ne otrimav shirokoyi populyarnosti sered pianistiv yaki shukali v nomu koncertnosti i virtuoznosti 30 listopada 1891 roku Kartinki z vistavki vpershe prozvuchali v orkestrovij versiyi napisanij M M Tushmalovim za uchastyu Rimskogo Korsakova i v takomu viglyadi neodnorazovo vikonuvalisya v Peterburzi ta Pavlovsku prichomu final vikonuvali takozh i yak okremu p yesu V 1900 z yavilosya perekladennya dlya fortepiano v chotiri ruki u lyutomu 1903 syuyitu vpershe vikonav u Moskvi G M Beklemishev v 1905 Kartinki prozvuchali v Parizhi na lekciyi pro Musorgskogo Vsesvitnye viznannya cikl otrimav pislya togo yak Moris Ravel za redakciyeyu Rimskogo Korsakova stvoriv 1922 roku svoye vlasne orkestruvannya yake 1930 roku vijshlo u gramzapisu I lishe 1931 roku cherez 50 rokiv pislya smerti avtora Kartinki z vistavki buli vipusheni vidpovidno do avtorskogo rukopisu v akademichnomu vidanni ta uvijshli do repertuaru pianistiv 1975 vijshlo faksimilne vidannya rukopisu Musorgskogo Z tih pir spivisnuyut dvi tradiciyi fortepiannogo vikonannya Kartinok Sered prihilnikiv originalnoyi avtorskoyi versiyi Svyatoslav Rihter i Volodimir Ashkenazi Inshi zokrema Volodimir Gorovic oriyentuvalis na orkestrovu versiyu Kartinok zokrema propuskayuchi Progulyanku Harakteristika p yesFortepianna syuyita Kartinki z vistavki yavlyaye soboyu originalnij vzirec programnoyi muziki sho v originalnij sposib spoluchaye kartinki z realnogo zhittya z kazkovoyu fantastikoyu i obrazami minulogo P yesi kartini zv yazuyutsya mizh soboyu temoyu intermediyeyu Progulyanka ros Progulka sho nemov zobrazhuye prohid galereyeyu Taki tematika j pobudova syuyiti ye unikalnimi v klasichnij muzichnij literaturi Operne mislennya vlastive tvorchosti Musorgskogo zagalom proniklo i do kartinok z vistavki voni sprijmayutsya yak muzichnij teatr odnogo aktora Avtor zastosovuye napracovani nim prijomi intonacijnoyi dramaturgiyi dinamizuye obraznij rozvitok muziki smilivimi protistavlennyami raptovimi kontrastami nespodivanimi tematichnimi peretvorennyami Musorgskij stavit za metu stvorennya psihologichnogo portreta proniknennya vglib svoyih personazhiv sho principovo vidriznyaye jogo robotu vid prostih zamalovok Gartmana Avtor davav nazvi p yesam na tij abo inshij movi zalezhno vid tematiki nadali v teksti privoditsya originalna ta ukrayinska nazvi Promenade fr Progulyanka 3 j i 4 j takti Progulyanki vstup horu Progulyanka ta Gnom source source Pri problemah glyante v dovidku Tonalnist si bemol mazhor Tema z ciyeyi p yesi povtoryuyetsya protyagom syuyiti kilka raziv Vona nagaduye rosijski narodni rozspivi melodiya pochinayetsya odnim golosom zaspivuvachem i pidhoplyuyetsya horom U samij melodiyi vikoristanij harakternij dlya narodnih pisen p yati stupenevij lad bez pivtoniv pentatonika zvuchit vona v diapazoni nevisokogo zhinochogo golosu nachebto imituyuchi narodnu maneru spivu Podibnu zh budovu mayut melodiyi napriklad u p yesah Chajkovskogo Lipen i Listopad iz ciklu Pori roku P yesa maye zminnij rozmir 5 4 i 6 4 cherez takt vilnij ritm rozspivu ne vpisuyetsya v shemu ritmichnih malyunkiv zahidnoyi muziki ale j zminnij rozmir dosit priblizno vidbivaye cherguvannya silnih i slabkih dolej pochatki melodichnih fraz pripadayut shoraz na rizni doli taktu U cij temi Musorgskij odnochasno zobraziv i samogo sebe sho perehodit vid kartini do kartini Moya fizionomiya v intermediyah vidna pisav vin Stasovu Melodichna liniya v bilshosti intermedij grayetsya vagovito u chomu inodi vbachayut imitaciyu hodi avtora Tema Progulyanki u bezimennih intermediyah variyuyetsya pokazuyuchi zminu nastroyu avtora tonalnist takozh minyayutsya pidgotovlyayuchi za dopomogoyu modulyaciyi sluhacha do nastupnoyi p yesi Spochatku intermediyi zvuchat u kozhnomu promizhku potim use ridshe j ridshe nachebto glyadach bilshe porinaye v kartini j menshe zvertaye uvagu na perehodi Cikavo sho sam Musorgskij u listah do druziv nazivav p yesi Kartinok slovom intermezzo vvazhayuchi ochevidno Progulyanku golovnoyu temoyu j traktuyuchi vsyu formu yak rondo Cherez taku budovu Kartinki inodi vvazhayut rondo syuyitoyu Pershi takti Gnoma Avtograf 1 Gnomus Gnom lat Tonalnist mi bemol minor Na nezberezhenomu eskizi Gartmana bula namalovana yalinkova igrashka sho zobrazhuye shipci dlya kolinnya gorihiv luskunchik u viglyadi karlika na krivih nizhkah Pervisno neruhoma figurka gnoma u Musorgskogo ozhivaye Dinamichna p yesa peredaye zlamanimi ritmom i povorotami melodiyi krivlyannya skradlivogo gnoma sluhach sposterigaye yak vin perebigaye z miscya na misce j zavmiraye Obrana tonalnist mi bemol minor dosit pohmura ale nestijka garmoniya j korotki forshlagi u zakinchennyah fraz nadayut muzici igrashkovij vidtinok vidsuvayuchi tragichne v sferu kazkovosti U serednij chastini gnom za odnim iz traktuvan nachebto zupinyayetsya j pochinaye mirkuvati napruzhene rozgojduvannya basiv abo prosto namagayetsya vidpochiti chas vid chasu nachebto lyakayuchis zapidozrivshi nebezpeku povtorennya lamanih fraz iz pershoyi chastini Kozhna sproba spokijnoyi zupinki zavershuyetsya trivozhnim pasazhem Nareshti gnom tak i ne znajshov spokoyu serednya chastina perehodit u golosnu fortissimo kulminaciyu nizhidnu hromatichnu liniyu sho zvuchit tragichno i peredaye strazhdannya j rozpach Potim povertayetsya u deyakomu viddalenni tema pershoyi chastini i naprikinci vona zavershuyetsya shvidkim pasazhem sho zabiraye iz soboyu vrazhennya vid gnoma Promenade lya bemol mazhor intermediya zvuchit uzhe v inshih registrah i z novoyu garmoniyeyu tiho j zadumlivo stvoryuyuchi perehid do nastupnoyi kartini 2 Il vecchio castello Starij zamok it Druga Progulyanka i Starij zamok source source Pri problemah glyante v dovidku Tonalnist sol diyez minor P yesa zasnovana na akvareli Gartmana namalovanoyi v toj period koli vin vivchav arhitekturu v Italiyi Za spogadami Stasova malyunok zobrazhuvav starodavnij zamok na tli yakogo buv namalovanij trubadur z lyutneyu mozhlivo shob pokazati rozmiri zamku V katalozi vistavki takij tvir ne znachivsya U Musorgskogo zvuchit garna protyazhliva melanholijna melodiya poznachka duzhe spivucho skorbotno peredayuchi tugu j tihij sum Melodichna liniya pobudovoyu fraz nagaduye zhivij spiv ostinatnij bas peredaye odnomanitnij akompanement na lyutni volinci abo inshomu starodavnomu instrumenti V orkestrovci Ravelya melodiyu graye alt saksofon z yavlyayuchis tut yedinij raz protyagom usiyeyi syuyiti Serednya chastina perehodyachi v mazhor stvoryuye prosvitlennya sho potim znovu zminyuyetsya smutkom potim persha tema povertayetsya postupovo zatihayuchi nachebto porinayuchi v son Raptovij golosnij final zavershuye p yesu korotkim proshaj Promenade si mazhor tonalnist paralelna poperednij duzhe korotkij 8 taktiv perehid do nastupnoyi kartini 3 Tuileries Dispute d enfants apres jeux Tyuyilrijskij sad Svarka ditej pislya gri fr Tretya Progulyanka i Tyuyilrijskij sad source Pri problemah glyante v dovidku Tonalnist si mazhor Stasov zgaduvav sho na malyunku bula zobrazhena aleya sadu parizkogo palacu Tyuyilri z bezlichchyu ditej i nyanok Cya korotka p yesa zovsim vidriznyayetsya za harakterom vid poperednoyi Zvuchit sonyachna melodiya u visokomu registri mazhornij lad she bilshe proyasnenij pidvishenim 4 yu stupenem ritm nagaduye dityachi lichilki j drazhnilki Verhnij pershij temi protistavlyayetsya spokijnisha tema v serednomu registri j z rozmovnim ritmom sho peredaye intonaciyu nyanok sho namagayutsya zaspokoyiti ditej Potim u neyi znovu vplitayetsya persha tema nachebto diti ne sluhayutsya j prodovzhuyut sperechatisya Oskilki sam Musorgskij za kordonom ne buv doslidniki dumayut sho harakteri svoyeyi p yesi vin mig pidglyanuti napriklad u peterburzkomu Litnomu sadu 4 Bydlo Bidlo pol Bidlo source source Pri problemah glyante v dovidku Tonalnist sol diyez minor U listi Stasovu Musorgskij nazvav cyu p yesu Sandomirzsko bydlo Sandomirske bidlo Zgidno z primitkoyu Stasova p yesa zobrazhuye polskij viz na velicheznih kolesah zapryazhenu volami Vazhkij krok peredayetsya monotonnim ritmom u rozmiri 2 4 i dosit grubimi pidkreslenimi udarami klavish nizhnogo registra Na tli ruhu vizka zvuchit neveselij selyanskij naspiv sho nagaduye polski ukrayinski abo rosijski narodni melodiyi v minori portret viznika U cilomu p yesa stvoryuye dosit pohmuru kartinu i voli i viznik pokirni doli prirecheni zajmatisya svoyeyu robotoyu do kincya svoyih dniv bezradisnij bik zhittya prostogo muzhika pokazano tut z usiyeyu yasnistyu V originalnomu rukopisi Musorgskogo p yesa pochinayetsya z fortissimo za vislovom avtora pryamo v lob rizkij kontrast pislya Tyuyilri a Rimskij Korsakov i slidom za nim Ravel pochinayut yiyi tiho stvoryuyuchi efekt vizka sho nablizhayetsya i lishe na kulminaciyi dosyagayut maksimalnoyi guchnosti V oboh variantah muzika do kincya zatihaye zobrazhuyuchi viz sho viddalyayetsya V obrobci V Gorovicya akordi sho zobrazhuyut ruh voza grayutsya u viglyadi arpedzhio sho stvoryuye vrazhennya ledve shkutilgayuchih voliv i skriplyachih kolis Promenade re minor Tema intermediyi vpershe zvuchit u minori peredayuchi spohmurnivshij nastrij avtora Smutok pererivayetsya nastupnoyu p yesoyu pershi zvuki yakoyi vplitayutsya pryamo v kinec intermediyi stvoryuyuchi vrazhennya nachebto glyadach pobachiv spochatku kartinku krayem oka j zanurenij u svoyi dumki ne vidrazu na neyi zreaguvav 5 Balet nevylupivshihsya ptencov Balet neviluplenih ptashenyat ros Chetverta Progulyanka i Balet nevikuplenih ptashenyat source source Pri problemah glyante v dovidku V Gartman Eskiz kostyumiv do baletu Trilbi Kadr z multfilmu Kartinki z vistavki k s Soyuzmultfilm 1984 r Tonalnist fa mazhor Prototipom p yesi posluzhili eskizi Gartmana do kostyumiv dlya baletu Trilbi v postanovci Petipa v Bolshomu teatri v 1871 roci V Trilbi buv epizod u yakomu vistupala yak pisala Stasov grupa malenkih vihovanciv i vihovanok teatralnogo uchilisha ubranih kanarkami sho zhvavo bigali po sceni Inshi buli vstavleni v yajcya nemov u panciri Usogo Gartman stvoriv dlya baletu 17 eskiziv kostyumiv z yakih 4 zbereglisya do nashih dniv P yesa rizko kontrastuye za nastroyem z poperednim Bidlom ce legke j vesele komichnij i trohi bezladnij tanec ptashenyat pobudovanij za klasichnimi pravilami trichastinnoyi formi V pershij chastini melodichna liniya dotepno spoluchayetsya iz ptashinim shebetom ta zobrazhennyam legkih i nezgrabnih pidskakuvan i zmahiv Pislya yaskravoyi kulminaciyi persha chastina povtoryuyetsya spochatku a potim pislya povtoru kulminaciyi nastupaye strimanisha za ritmom druga chastina trio U cij chastini plavnij i bilsh suvoro vporyadkovanij tanec suprovodzhuyetsya perelivchastimi trelyami u verhnomu registri Potim vidbuvayetsya tochnij povtor pershoyi chastini z pomitkoyu Da capo dosit ridkij dlya Musorgskogo ale tipovij dlya takoyi formi Spoluchennya neserjoznoyi temi zi strogoyu vidpovidnistyu klasichnim kanonam formi stvoryuye dodatkovij komichnij efekt 6 Samuel Goldenberg und Schmuyle Samuel Goldenberg i Shmujle nim Samuel Goldenberg i Shmujle source source Pri problemah glyante v dovidku Tonalnist si bemol minor Gartman podaruvav Musorgskomu dva svoyih malyunki Yevrej u hutryanij shapci i Bidnij yevrej Sandomir zroblenih v 1868 roci v Sandomiri Polsha Stasov zgaduvav Musorgskij silno zahoplyuvavsya viraznistyu cih kartinok Ci malyunki j posluzhili prototipami personazhiv p yesi Yevrej u hutryanij shapci 1868 Bidnij yevrej Sandomir 1868 U nazvi sho imituye yidish obidva personazhi nosyat odnakove im ya v odnomu vipadku solidno zvuchne yevropeyizovane Samuel z dodavannyam zolotogo prizvisha v inshomu zmenshene i mistechkove Ironichni lapki navkolo varianta Samuel sho natyakayut na podachu sebe bagatim yevreyem yak yevropejcya mozhna bulo vitlumachiti yak proyav antisemitizmu i Stasov pri publikaciyi zminiv nazvu p yesi na Dva polskih yevreyi bagatij i bidnij U rosijskih vidannyah poshirenisha nazva Dva yevreyi bagatij i bidnij Malyunki Gartmana buduchi lishe zamalovkami ne pretenduvali na tu viraznist yakoyi domigsya Musorgskij u svoyij p yesi Kompozitor ne tilki ob yednav dva portreti v odin ale j zmusiv cih personazhiv govoriti mizh soboyu rozkrivayuchi svoyi harakteri Mova pershogo z nih zvuchit upevneno j vagomo z nakazovimi j povchalnimi intonaciyami i pobudovana na vagovitomu progravanni melodiyi dvoma rukami v oktavu Ritmichnij malyunok nagaduye movu melodiyi pritamanne yevrejske zvuchannya zavdyaki harakternomu zvukoryadu iz dvoma zbilshenimi cherez sho tema odnochasno nagaduye i yevrejsku molitvu Mova drugogo bidnogo yevreya zvuchit kontrastno pershomu na derenchlivih verhnih notah z forshlagami jogo golos peredayut zhalibni j prohalni intonaciyi Potim obidvi temi zvuchat v odnochasnij rozmovi zi zberezhennyam kontrastu mizh nimi odnochasno u dvoh riznih tonalnostyah re bemol minori j si bemol minori P yesa zakinchuyetsya dekilkoma golosnimi notami v oktavu ochevidno ostannye slovo skazav bagatij She zadovgo do napisannya Kartinok Musorgskij kritikuvav operu A M Syerova Yudif za netochnist u zobrazhenni nacionalnih harakteriv U nij bagato promahiv yaki ya nazvu muzichnimi anahronizmami Napriklad yevreyi ya chasto chuv ci shtuchki valyayut bez ceremoniyi katolicki organni sekundi Nastav chas perestati obertati yevreyiv u hristiyanstvo jkatolicizuvatiyih U svoyij zhe p yesi Musorgskij pidijshov do cogo zavdannya stilistichno punktualno Originalnij tekst ros V nej mnogo promahov kotorye ya nazovu muzykalnymi anahronizmami Naprimer evrei ya chasto slyshal eti shtuchki valyayut bez ceremonii katolicheskie organnye sekundy Pora perestat obrashat evreev v hristianstvo i katolicizirovat ih Promenade si bemol mazhor V orkestrovci Ravelya propushena Cya intermediya praktichno povnistyu tilki v inshij tonalnosti povtoryuye pershu Progulyanku i zavershuye soboyu pershu polovinu syuyiti 7 Limoges Le marche La grande nouvelle Limozh Rinok Velika novina fr Tonalnist mi bemol mazhor U rukopisi Musorgskij spochatku zrobiv francuzkoyu zabavni poznachki pro te yaki plitki mozhna bulo pochuti na rinku potim vin yih vikresliv P yata Progulyanka Limozh Rinok Velika novina Katakombi Rimska grobnicya source source Pri problemah glyante v dovidku Velika novina Pan Pimpan de Panta Pantaleon tilki sho znajshov svoyu korovu Vtikachku Tak pani ce bulo vchora Ni pani ce bulo pozavchora Nu tak pani korova brodila po susidstvu Nu ni pani korova zovsim ne brodila i t d Velika novina Pan de P yusanzhu tilki sho znajshov svoyu korovu Vtikachku Ale limozhski kumonki ne cilkom zgodni iz privodu cogo vipadku tomu sho pani de Rambursak pridbala sobi prekrasni porcelyanovi zubi tim chasom yak u na de Panta Pantaleona nis sho zavazhaye jomu uves chas zalishayetsya chervonim yak pivoniya Originalnij tekst fr La grande nouvelle Mr Pimpant de Panta Pantaleon vient de retrouver sa vache La Fugitive Oui Maame c etait hier Non Maame c etait avant hier Eh bien oui Madame la bete rodait dans le voisinage Eh bien non Maame la bete ne rodait pas du tout etc La grande nouvelle Mr de Puissangeout vient de retrouver sa vache La Fugitive Mais les bonnes dames de Limoges ne sont pas tout a fait d accord sur ce sujet parce que Mme Remboursac s est appropriee une belle denture en porcelaine tandis que Mr de Panta Pantaleon garde toujours son nez genant couleur pivouane Malyunok Gartmana yaksho vin buv ne zberigsya Vidomo sho Gartman zhiv u Limozhi j vivchav arhitekturu miscevogo soboru ale v katalozi vistavki kartina zi shozhim syuzhetom ne znachitsya Guchna suyeta ciyeyi p yesi rizko zminyuyetsya zvukami nastupnoyi 8 Catacombae Sepulcrum romanum Katakombi Rimska grobnicya lat V Gartman Parizki katakombi Tonalnist si minor Na kartini Gartman zobraziv sebe i providnika z lihtarem u ruci v rimskih katakombah u Parizhu U pravij chastini kartini vidni slabko osvitleni cherepi Pohmure pidzemellya iz grobniceyu zobrazheno v muzici bezzhittyevimi unisonami u dvi oktavi vikoristovuyetsya zvuchannya primarnih obertoniv to rizkimi to tihimi luna Sered cih akordiv yak tini minulogo viplivaye povilna melodiya Katakombi povisayut na nestijkomu akordi perehodyachi do nastupnoyi sceni Cum mortuis in lingua mortua lat Z mertvimi mertvoyu movoyu U deyakih vidannyah nazva dana z pomilkoyu Con mortuis u rukopisi Musorgskogo latinskogo zagolovka nemaye vzagali Iz Katakomb na foni tihogo tremolo v verhnomu registri z yavlyayetsya minorna variaciya Progulyanki v yakij avtor rozmovlyaye z duhom Gartmana Dobre b latinskij tekst tvorchij duh pomerlogo Gartmana vede mene volaye do cherepiv cherepi tiho zasvitilisya U listi Rimskomu Korsakovu Stasov pisav U cij zhe drugij chastini Kartinok z vistavki ye kilka ryadkiv nezvichajno poetichnih Ce muzika na kartinku Gartmana Katakombi parizki usi skladayutsya z cherepiv U Musoryanina spochatku zobrazhene pohmure pidzemellya dovgimi tyagnenimi akordami chasto orkestrovimi z velikimi fermatami Potim na tremolando ide v minori tema pershoyi promenadi ce zasvitilisya vogniki v cherepah i otut raptom lunaye charivnij poetichnij zaklik Gartmana do Musorgskogo Originalnij tekst ros V etoj zhe vtoroj chasti Kartinok s vystavki est neskolko strok neobyknovenno poeticheskih Eto muzyka na kartinku Gartmana Katakomby parizhskie vse sostoyashie iz cherepov U Musoryanina snachala izobrazheno mrachnoe podzemele dlinnymi tyanutymi akkordami chasto orkestrovymi s bolshimi fermatami Potom na tremolando idyot v minore tema pervoj promenady eto zasvetilis ogonki v cherepah i tut to vdrug razdayotsya volshebnyj poeticheskij prizyv Gartmana k Musorgskomu Dialog pochavshis u sumnomu minori postupovo perehodit u mazhornu tonalnist vivodyachi sluhacha z bezvihidnosti j poznachayuchi primirennya z nezvorotnim Nemov povertayuchis dodomu razom z Gartmanom avtor zavershuye cikl dvoma p yesami na ruski temi 9 Izbushka na kurih nozhkah Baba Yaga Hatka na kuryachih lapkah Baba Yaga ros V Gartman Dizajn godinnika Hatka na kuryachih lapkah Baba Yaga Bogatirski vorota source source Pri problemah glyante v dovidku U Gartmana buv eskiz vitonchenih bronzovih godin u viglyadi hatki na kuryachih nizhkah Odnak fantaziya Musorgskogo zobrazila zovsim inshe potuzhnij dinamichnij obraz Babi Yagi kartinu nechistoyi sili spovnenu bisivskimi disonansami uzhe v pershomu takti rizkij stribok na veliku septimu Spochatku zvuchit kilka ridkih akordiv poshtovhiv potim voni chastishayut imituyuchi rozbig z yakogo pochinayetsya polit u stupi Zvukovi lyapki zobrazhuyut nedbalist j brud v obrazi Dovbni Yagi Nerivnomirno rozstavleni akcenti imituyut kulgavu hodu kistyanoyi nogi Na tli cih zvukiv zlitaye gra povnimi akordami prosta j lyuta melodiya sho nemov zmitaye vse na svoyemu shlyahu Potim pislya perehodu nastupaye zovsim insha serednya chastina p yesi tihih i trivozhnih povna nestijkih zvukiv Potim tretya chastina rizko urivayetsya povtor pershoyi temi i zavershuyetsya p yesa fortepiannoyu kadenciyeyu iz shvidkih popereminnih zvukiv cherez oktavu u vishidnomu napryamku yaki zreshtoyu bez perervi vrizayutsya u pershij akord finalnoyi p yesi Bogatirskih vorit 10 Bogatyrskie vorota V stolnom gorode vo Kieve Bogatirski vorota U stolnomu gradi u Kiyevi ros V Gartman Eskiz do proyektu vorit u Kiyevi Tonalnist mi bemol mazhor Cya chastina syuyiti zasnovana na eskizi Gartmana do jogo arhitekturnogo proyektu kiyivskih miskih vorit 16 kvitnya 1866 roku na Oleksandra II buv zroblenij nevdalij zamah sho nadali oficijno nazivavsya yak podiya 4 kvitnya Na chest poryatunku imperatora buv organizovanij konkurs proyektiv vorit u Kiyevi Proyekt Gartmana podanij na konkurs buv zroblenij u davnoruskomu stili glava iz dzviniceyu u viglyadi bogatirskogo sholoma prikrasa nad vorotami u formi kokoshnika Vorota stvoryuvali obraz Kiyeva yak davnoruskoyi stolici Odnak proyekt Gartmana tak i ne buv realizovanij P yesa stvorena uyavoyu Musorgskogo malyuye rozgornutu kartinu narodnogo torzhestva j sprijmayetsya yak potuzhnij opernij final Vkazivka maestoso povilnij ritm iz velikimi trivalostyami nadayut p yesi velich j urochistist Spochatku zvuchit shiroka ruska pisenna melodiya potim vona kontrastno pereminyayetsya tihoyu j vidstoronenoyu drugoyu temoyu sho nagaduye cerkovnij spiv Dali persha tema vstupaye z novoyu siloyu z dodavannyam she odnogo golosu nizhidni j vishidni visimki v oktavu i znovu perehodit uzhe golosno u drugu horalnu temu Nezabarom vona stihaye i nastupaye druga chastina p yesi pochinaye lunati vidtvorenij zasobami fortepiano dzvin spochatku tihishe j v minori potim narostayuchi j perehodyachi v mazhor Do povilnogo velikogo dzvona priyednuyutsya na triolyah menshi dzvoni potim na she dribnishih visimkah j u samomu verhnomu registri malenki dzvinochki i v rozpal peredzvonu v yihnyu melodiyu vplitayetsya tema Progulyanki tema avtora z yakoyi pochinavsya cikl viyavlyayuchi svoyu yednist iz osnovnoyu temoyu ciyeyi p yesi Potim u tretij chastini zvuchit rozgornuta variaciya na temu pershoyi chastini i syuyita zavershuyetsya grandioznoyu kodoyu Deyaki doslidniki vidznachayut arhitekturno simetrichnu pobudovu syuzhetiv p yes po krayah roztashovani golovni temi Progulyanka j Bogatirski vorota za nimi blizhche do centra jdut kazkovi obrazi Gnom i Baba Yaga dali francuzki syuzheti za nimi pobutovi zamalovki z Polshi Bidlo i Dva yevreyi a v centri viyavlyayetsya zhart Balet neviluplenih ptashenyat AranzhuvannyaPershi takti Kartinok z vistavki v orkestrovci Tushmanova Kartinki z vistavki buli neodnorazovo aranzhovani dlya simfonichnogo orkestru a takozh riznih kamerno instrumentalnih skladiv bagatma muzikantami Prote ne vsi muzikanti instrumentovuvali ves cikl chastina aranzhuvan ohoplyuye lishe okremi nomeri Pershu orkestrovku vikonav uchen Rimskogo Korsakova Mihajlo Tushmanov u 1891 roci same v jogo versiyi Kartinki z vistavki vpershe buli predstavleni publici Prote jogo orkestrovka vklyuchaye lishe 7 nomeriv iz 10 okrim Gnoma Tyuyilri i Bidlo Nastupna orkestrovka bula vikonana britanskim dirigentom Genri Vudom u 1915 roci prote ne vklyuchala intermediyi mizh nomerami 1920 roci vin zapisav svoyu versiyu na dvoh gramplativkah 78 ob s prote pislya publikaciyi orkestrovki Ravelya vin vidmovivsya vid svoyeyi orkestrovki Pershu povnu orkestrovku p yesi vikonav 1922 roku slovenskij dirigent i skripal Togo zh roku povnu orkestrovku kartinok z vistavki vikonav francuzkij kompozitor Moris Ravel same zavdyaki jogo orkestrovci cikl postupovo otrimav vsesvitnye viznannya Orkestrovka Ravelya Uvagu Morisa Ravelya do Kartinok z vistavki privernuv jogo drug 1922 roku Ravel rozpoviv Sergiyu Kusevickomu pro malovidomi todi Kartinki z vistavki i poprosiv jogo zamoviti jomu orkestrovku syuyiti Kusevickomu ideya spodobalasya i Ravel vikonav robotu vlitku 1922 roku v Lion la Fore Prem yera orkestrovoyi versiyi na yakij diriguvav Kusevickij vidbulasya v Parizhi 19 zhovtnya 1922 roku Zavdyaki orkestrovci Ravelya a takozh chastomu j bliskuchomu yihnomu vikonannyu orkestrami pid keruvannyam Kusevickogo Kartinki stali neviddilnoyu chastinoyu orkestrovogo repertuaru Pershij gramzapis vijshov 1930 roku u vikonanni Bostonskogo simfonichnogo orkestru pid orudoyu Kusevickogo Deyaki dirigenti vnosili v orkestrovku Ravelya svoyi zmini sered nih Arturo Toskanini i Mikola Golovanov Popri te sho Ravel buv ne pershim i ne ostannim orkestruvalnikom Kartinok jogo robota bagatma vvazhayetsya neperevershenoyu Vona vdalo spoluchaye tehnichnu majsternist tvorche nathnennya j turbotu pro peredachu idej originalu Nastupni orkestrovki Nezvazhayuchi na populyarnist orkestrovki Ravelya ryad kompozitoriv zdijsnyuvali svoyi sprobi okrestruvannya Kartinok z vistavki Sama ideya alternativi traktuvannyu Ravelya privertaye uvagu ryadu fahivciv a Leonard Slatkin vikonav i zapisav z Simfonichnim orkestrom BBC kompilyaciyu u yakij dlya kozhnogo nomera v syuyiti vikoristana orkestrovka inshogo avtora Spisok orkestrovok vikonanih pislya Ravelya vklyuchaye nastupni roboti 1937 na zamovlennya Yudzhina Ormandi Leopold Stokovskij 1938 bez Tyuyilri i Limozha zgodom Stokovskij svoyu orkestrovku neodnorazovo perepisuvav gramzapisi zrobleni v 1939 1941 i 1965 r noti buli opublikovani lishe 1971 roku 1942 vklyuchaye dodatkovu fortepiannu partiyu bez Gnoma i z Limozhem na jogo misci 1954 Helmut Brandenburg Helmut Brandenburg bl 1970 Emil Naumov bl 1974 rozshirena versiya z vikoristannyam inshih tvoriv Musorgskogo dlya fortepiano z orkestrom Lorens Leonard Lawrence Leonard 1977 dlya fortepiano z orkestrom bl 1977 Volodimir Ashkenazi 1982 Tomas Vilbrandt Thomas Wilbrandt 1992 Dzhulian Yu Julian Yu 2002 dlya kamernogo orkestru Volodimir Boyashov Hanspeter Gmyur Hanspeter Gmur Neorkestrovi obrobki Pislya populyarizaciyi ciklu Ravelem bagato muzikantiv robili svoyi obrobki ciklu dlya riznih instrumentiv instrumentalnih ansambliv abo piznishe elektroniki Spisok obrobok vklyuchaye nastupni roboti A Inglfild Gull organ 1926 tilki Bogatirski vorota fortepianne trio 1930 Volodimir Gorovic fortepiano 1940 vi Rudolf Vyurtner Rudolf Wurthner orkestr akordeoniv bl 1954 Ralf Berns Ralph Burns 1957 dzhazovij orkestr Erik Lejdzen dzhaz bend bl 1960 Mark Hindsli dzhaz bend bl 1963 Dejl Ajmann dzhaz bend bl 1965 tilki Bogatirski vorota B Futerman orkestr rosijskih narodnih instrumentiv bl 1968 tilki Bogatirski vorota Garri van Of ansambl midnih bl 1972 tilki Bogatirski vorota Yurij Chernov bl 1991 orkestr rosijskih narodnih instrumentiv tilki Bogatirski vorota Swingle Singers Vokalnij ansambl tilki Limozh Vokalnij ansambl kontrabas udarni tilki Limozh V yacheslav Rozanov orkestr bayanistiv data nevidoma tilki Starij zamok Vilyam Shmidt ansambl saksofoniv data nevidoma Elias Seppala Elias Seppala dzhaz bend data nevidoma Acushi Sugahara udarni data nevidoma Toru Takahashi dzhaz bend data nevidoma Henk de Vliger udarni chelesta arfa fortepiano data nevidoma Sajmon Rajt Simon Wright dzhaz bend data nevidoma Akira Jodo ansambl klarnetiv data nevidoma Ellin Fergyuson Allyn Ferguson bl 1963 dlya dzhazovogo orkestru Isao Tomita Isao Tomita 1966 dlya multfilmu chastkovo orkestrova Emerson Lake amp Palmer prog rok gurt 1971 4 kartinki z Progulyankoyu uperemizh iz vlasnimi pisnyami div Pictures at an Exhibition Isao Tomita sintezator 1975 organ 1976 Elgar Hovart Elgar Howarth duhovij orkestr bl 1977 Artur Villis Arthur Willis organ 1970 e Gyunter Kauncinger Gunther Kaunzinger organ 1980 gitara 1981 Redzhinald Ashe Reginald Hache dva fortepiano 1982 Henk de Vliger Henk de Vlieger 14 udarnih chelesta arfa j fortepiano 1981 1984 organ bl 1988 Hajnc Vallish Heinz Wallisch 2 gitari bl 1989 Dzhon Bojd John Boyd orkestr derev yanih duhovih Gert van Kelen Gert van Keulen orkestr derev yanih duhovih 1992 Gans Vilgelm Plate Hans Wilhelm Plate 44 pianista na 44 royalyah j odnomu preparovanomu fortepiano 1993 Rok gurt Cargrad sintezatori elektrichni j akustichni gitari vokalisti Vsya partitura 1994 Elmar Rote Elmar Rothe 3 gitari 1995 Tresh metal Progresiv metal albom 1996 takozh aranzhuvannya dlya grupi z orkestrom imitovanim na sintezatori Joahim Linkelmann Joachim Linckelmann kvintet derev yanih duhovih bl 1999 Adam Berces Ugorshina sintezator albom 2007 bayan Sergij Kravcov strunnij kvartet 2002 Oleksandr Rostockij 6 kartinok tri Progulyanki dlya dzhazovogo trio koncert fantaziya Oleksandra Rozenblata Valsuyuchi z Gartmanom za Musorgskim dlya fortepiano bas gitari udarnih i simfonichnogo orkestru na albomi Kartinki z vistavki abo Progulyanki z Musorgskim 2008 Obrobki j cituvannya okremih p yes dzvoni i dzhaz bend bl 1984 tilki Bogatirski vorota Yan Gala Jan Hala gitara estradnij orkestr bl 1988 tilki Baba Yaga V kompoziciiyi Pictures at an Exhibition gurtu Tangerine Dream albom Turn of the Tides 1995 zvuchit Progulyanka v orkestrovci Ravelya perefrazuvav Gnoma v albomi Out From Out Where 2002 U 2003 gitarist vipustiv obrobku Progulyanki dlya elektrogitari sho pervisno priznachalasya dlya albomu grupi Yes Big Generator ale vklyuchenu lishe v jogo demo albom 90124 U vstupi pisni Majkla Dzheksona HIStory majzhe yavno cituyutsya orkestrovi Bogatirski vorota U vstupi kompoziciyi Baphomet s Throne shvejcarskogo blek metal gurtu Samael albom Ceremony Of Opposites 1994 zvuchit fragment z Babi Yagi Vikoristannya v teatri i kinomistectviKartinki z vistavki neodnorazovo vikoristovuvalis u spektaklyah multfilmah kinofilmah tosho Zokrema V 1928 roci v teatri r Dessau Vasil Kandinskij zdijsniv muzichno malovnichu postanovku Kartinok z vistavki zi svoyimi kostyumami j abstraktnimi dekoraciyami V 1963 roci postaviv balet Kartinki z vistavki baletmejster postanovnik F V Lopuhiv hudozhnik postanovnik A V Lushin V 1966 roci vijshov pivgodinnij eksperimentalnij multfilm yaponskogo rezhisera Osamu Tedzuki Kartinki z vistavki Tenrankaj no e 11 grudnya 2009 u Wayback Machine u yakomu na muziku Musorgskogo v obrobci Isao Tomiti buli pokladeni satirichni zobrazhennya suchasnih tipiv lyudej Ideya stvoriti podibnij multfilm bula zapozichena z Fantaziyi Volta Disneya V 1972 roku parizkij hudozhnik j animator zi svoyeyu druzhinoyu j pomichniceyu Kler Parker stvorili po Kartinkah z vistavki 11 hvilinnu fantaziyu na vinahid Aleksyeyeva V 1984 godu na kinostudiyi Soyuzmultfilm vijshov multfilm Kartinki z vistavki u yakij buli vklyucheni Hatinka na kuryachih nizhkah Balet neviluplenih ptashenyat i fragmenti Progulyanki u vikonanni Rihtera Avtor scenariyu i rezhiser U filmi Velikij Lebovski zvuchala p yesa Gnom Fragment iz Tyuyilri druga tema zvuchav u zastavci teleperedachi V albomi gurtu Sektor Gaza Kashej Bessmertnyj pid chas opovidan rozpovidacha zvuchat Kartinki v orkestrovci Ravelya V 8 bitnih komp yuterah Atari tema Progulyanki vikoristovuvalasya dlya samotestuvannya v audiovizualnomu rezhimi P yesa Bidlo v elektronnij obrobci Tomiti vhodit do zvukovogo suprovodu spektaklyu Diabolo Tema z Bogatirskih vorit sluzhit pozivnimi radiostanciyi Golos Rosiyi Tema z Bogatirskih vorit zvuchit u finali filmu Terri Gilliama Jabberwocky Barmaglot U filmi Pro virodkiv i lyudej rezh O O Balabanov zvuchala p yesa Bidlo PrimitkiG N Hubov Musorgskij M Muzyka 1969 E N Abyzova Kartinki s vystavki Musorgskogo M Muzyka 1987 Arhiv originalu za 29 zhovtnya 2007 Procitovano 1 listopada 2009 Arhiv originalu za 29 zhovtnya 2007 Procitovano 1 listopada 2009 John Mangum annotation nedostupne posilannya z kvitnya 2019 V polskij movi slovo bydlo poznachaye nasampered svijsku rogatu hudobu hocha v perenosnomu znachenni mozhe yak i v ukrayinskij oznachati znevazhlivu nazvu selyan V rosijskij movi yak i v ukrayinskij znevazhlive znachennya cogo slova poshirenishe prote nazva bydlo ye tradicijno vzhivanoyu vid nim golden zolotij Arhiv originalu za 15 bereznya 2009 Procitovano 1 listopada 2009 Arhiv originalu za 29 veresnya 2007 Procitovano 1 listopada 2009 Lewis Foreman Mussorgsky s Pictures at an Exhibition 4 grudnya 2008 u Wayback Machine MusicWeb International angl LiteraturaCalvocoressi M D Abraham G Mussorgsky Master Musicians Series London J M Dent amp Sons Ltd 1946 Calvocoressi M D Modest Mussorgsky His Life and Works London Rockliff 1956 Gordeeva E M P Musorgskij Pisma Moskva Muzyka 1984 Frankenstein Alfred Victor Hartmann and Modeste Musorgsky The Musical Quarterly 25 no 3 1939 268 291 Russ Michael Musorgsky Pictures at an Exhibition 20 travnya 2016 u Wayback Machine Cambridge University Press Cambridge UK 1992 ISBN 0 521 38607 1 paperback ISBN 0 521 38442 7 hardback Musorgsky Eight Essays and an Epilogue New Jersey Princeton University Press 1993PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Kartinki s vystavki Noti Kartinok z vistavki na piano ru 8 kvitnya 2009 u Wayback Machine Yaponskij sajt pro Kartinki z tvorami Gartmana 25 kvitnya 2006 u Wayback Machine yap yap Alfred Frankenstein Victor Hartmann and Modeste Mussorgsky The Musical Quarterly July 1939 15 bereznya 2009 u Wayback Machine angl Stattya Volodimira Chinayeva 13 bereznya 2009 u Wayback Machine V Delson Svyatoslav Rihter 31 serpnya 2009 u Wayback Machine pro vikonannya S Rihterom Kartinok z vistavki angl Kartinki z vistavki u zapisi Berlinskogo filarmonichnogo orkestru pid orudoyu G fon Karayana 7 grudnya 2009 u Wayback Machine Cya stattya nalezhit do dobrih statej ukrayinskoyi Vikipediyi