Джалал-Абадська область | |
---|---|
Жалал-Абад облусу | |
![]() | ![]() |
Основні дані | |
Прізвисько: | |
Країна: | |
Утворена: | 21 листопада 1939 |
Населення: | ▲ 1 036 700 (2011) |
Площа: | 33,700 км² |
Густота населення: | 30,76 осіб/км² |
Телефонні коди: | +-32 |
Обласний центр: | Джалал-Абад |
Райони: | 8 |
Міста: обласного значення | 5 |
Смт: | 8 |
Села: | 415 |
Селищні ради: | |
Сільські ради: | |
Номери автомобілів: | |
Інтернет-домени: | |
Обласна влада | |
Вебсторінка: | |
Голова ОДА: | Жусупбек Шаріпов |
Рада: | |
Голова ради: | |
Мапа | |
Джалал-Абадська область (кирг. Жалал-Абад облусу) — адміністративно-територіальна одиниця Киргизстану. Обласний центр — місто Джалал-Абад. Населення — 962,200 осіб (на 2005 рік). Джалал-Абадська область була утворена 21 листопада 1939 року. 27 січня 1959 року вона стала частиною Ошської області, але була поновлена, як область 14 грудня 1990 року. Адміністративна одиниця складається з 8 районів, включає 5 міст, 8 селищ міського типу і 415 сіл.
Географія
Джалал-Абадська область займає площу 33,700 км² (16.9% території всієї країни) і знаходиться у центрально-західній частині Киргизстану.
Південний край області є частиною Ферганської долини. Решта частина області має гірський рельєф. М41, основний автошлях з півночі на південь, сполучає місто Бішкек з містом Ош, має кривий маршрут, що проходить центром області. Інша дорога йде через південний край області майже до західного краю, а потім повертає на північний схід до долини Чаткал, до , що у Талаській області. Інша дорога (закрита у зимовий час, вимагає джип із серії Фергани) простягається на схід до Казармана і міста Нарин.
Невід'ємною частиною енергетичної системи країни є , яке поставляє електроенергію і воду для Киргизстану і сусідніх країн.
Історія
Гірські регіони області заселили кочові племена киргизів-скотарів, тюркомовних переселенців з Алтаю. У більш рівнинних регіонах тривалий час зберігалися автохонні індоєвропейські групи іранського походження. До кінця середніх віків, після інтенсивних тюрксько-монгольських міграцій, вони поступово тюркизувалися, але зберегли досить розвинену міську та землеробську культуру: так утворюється узбецький етнос. Цей етнокультурний поділ за рівнем рельєфу у Ферганській долині в цілому і в області зокрема зберігався з кінця середніх віків до нашого часу, поки, вже після встановлення адміністративно-територіального поділу Киргизької РСР, групи традиційно гірських киргизів перейшли на осілий спосіб життя і переселилися ближче до підніжжя гір. Територія області до кінця XIX століття перебувала під контролем Кокандського ханства, поки і ханство, і залежні від нього території не увійшли до складу Російської імперії. Власне Жалалабатська область була утворена в 1939 році. Потім, під час програми з адміністративно-територіального укрупнення, вона була скасована в 1959 році (увійшла до складу Ошської області). Згодом знову відновлена у 1990 році, через швидке зростання її населення.
У листопаді 2005 року, в колоніях Джалал-Абадської і Чуйської областей стався найгучніший тюремний бунт на пострадянському просторі. Заколот був припинений за допомогою вогнепальної зброї і бронетехніки. За офіційними даними, в ході операції загинули кілька десятків осіб.
Населення
Ствном на 2011 рік в області проживає 1 036 700 осіб (20 % населення Киргизстану), населення за даними статистики 2003 року — 834 тис. осіб, густота населення 26 осіб на 1 км² (в долинах 200—500 осіб 1 км², в горах 0-5 осіб 1 км² . Для області традиційно характерна висока народжуваність, особливо в сільській місцевості, хоча вона значно знизилася. У населенні області переважають киргизи (близько 72%), узбеки (близько 25%), які складають основну масу прикордонного населення Ферганської долини, є невелика кількість росіян і турків. Основна релігія — іслам світського спрямування, з домішками шаманізму в середовищі киргизів. Середній розмір домогосподарства в області — 5,5 людини (найвищій показник в республіці). Сільські киргизи спочатку кинулися в Джалал-Абад, потім у Чуйську область і Фрунзе (Бішкек), а останнім часом на заробітки до Росії. Високогірні райони області є регіоном традиційного проживання киргизів — кочівників і скотарів (див. Тюрки), що складають абсолютну більшість населення області. Але в силу свого прикордонного положення поруч з Узбекистаном, в області висока частка різноманітних етнічних меншин. За даними перепису 1999 року, в області проживало 868 тис. жителів (962 тис. у 2005 році) — 18 % населення країни.
Національний склад
Чисельність в 1989 році | % | Чисельність в 1999 році | % | Чисельність в 2009 році | % | |
---|---|---|---|---|---|---|
всього | 743 279 | 100,00 % | 869 259 | 100,00 % | 1 009 889 | 100,00 % |
Киргизи | 452 868 | 60,93 % | 607 036 | 69,83 % | 725 321 | 71,82 % |
Узбеки | 175 705 | 23,64 % | 212 030 | 24,39 % | 250 748 | 24,83 % |
Росіяни | 54 024 | 7,27 % | 17 930 | 2,06 % | 9 120 | 0,90 % |
Турки | 4 413 | 0,59 % | 4 842 | 0,56 % | 5 842 | 0,58 % |
Таджики | 4 525 | 0,61 % | 5 236 | 0,60 % | 5 642 | 0,56 % |
Татари | 15 936 | 2,14 % | 6 933 | 0,80 % | 3 694 | 0,37 % |
Уйгури | 3 360 | 0,45 % | 3 776 | 0,43 % | 3 271 | 0,32 % |
Курди | 8 173 | 1,10 % | 2 158 | 0,25 % | 1 902 | 0,19 % |
Азербайджанці | 586 | 0,08 % | 259 | 0,03 % | 996 | 0,10 % |
Українці | 9 503 | 1,28 % | 2 463 | 0,28 % | 789 | 0,08 % |
Казахи | 1 564 | 0,21 % | 1 130 | 0,13 % | 692 | 0,07 % |
Хемшили | … | … | 382 | 0,04 % | 352 | 0,03 % |
Корейці | 672 | 0,09 % | 377 | 0,04 % | 237 | 0,02 % |
Німці | 4 425 | 0,60 % | 672 | 0,08 % | 210 | 0,02 % |
Башкири | 1 055 | 0,14 % | 392 | 0,05 % | 164 | 0,02 % |
Чеченці | 255 | 0,03 % | 114 | 0,01 % | 89 | 0,01 % |
Араби | 65 | 0,01 % | 861 | 0,10 % | 75 | 0,01 % |
Грузини | 200 | 0,03 % | 116 | 0,01 % | 51 | 0,01 % |
Туркмени | 137 | 0,02 % | 33 | 0,00 % | 46 | 0,00 % |
Перси | 43 | 0,01 % | 58 | 0,01 % | 46 | 0,00 % |
Білоруси | 624 | 0,08 % | 115 | 0,01 % | 45 | 0,00 % |
Балкарці | 126 | 0,02 % | 49 | 0,01 % | 44 | 0,00 % |
Вірмени | 730 | 0,10 % | 109 | 0,01 % | 38 | 0,00 % |
Дунгани | 60 | 0,01 % | 24 | 0,00 % | 36 | 0,00 % |
Кримські татари | 2 261 | 0,30 % | 18 | 0,00 % | 31 | 0,00 % |
інші | 1 969 | 0,26 % | 2146 | 0,29 % | 408 | 0,05 % |
Економіка
Основні соціально-економічні показники
- Населення: 1 023 200 (оцінка на 1 січня 2010)
- Зайняте населення: 390 700 (2008)
- Чисельність зареєстрованих безробітних: 18 707 (2008)
- Експорт: 87,1 млн. $ (2008)
- Імпорт: 111,5 млн. $ (2008)
- Прямі іноземні інвестиції (2008): 16,8 млн. $
Економіка
Індустріалізація області, що проводилася за часів СРСР, виражалася в основному в будівництві великих ГЕС, основний кваліфікований обслуговчий персонал на яких був з РРФСР і УРСР. Тоді ж інтенсивно розвивалося бавовництво, іригаційне зрошення в умовах колгоспних і радгоспних господарств, де було задіяно киргизьке і узбецьке населення. Розпад СРСР призвів до деіндустріалізації краю, як і країни в цілому, занепаду технологічно оснащеного сільського господарства. Адміністративна одиниця страждає від безробіття, що досягає 70%. В області в минулому вівся інтенсивний видобуток нафти, газу, кам'яного вугілля (, Таш-Кумир) і поліметалічних руд. Основний внесок в економіку приносить електроенергія з каскаду ГЕС і водосховищ на річці Нарин: , , , ). За радянських часів помітним був внесок у машинобудування, електротехніку, будівництво, бавовно-очисну, легку та харчову промисловості. У Ферганській долині розвинене поливне землеробство. Спеціалізація: зернові, бавовник, тютюн, виноград, садівництво, тваринництво (вівці, кози, корови, коні), шовківництво; на схилах - богарне землеробство. У горах найважливіша галузь — вівчарство.
Населені пункти
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5sTDFSaGMyaGZTMjl0ZFhJdWFuQm5MekkxTUhCNExWUmhjMmhmUzI5dGRYSXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
В області розташовані такі міста:
Райони Джалал-Абадської області
Джалал-Абадська область поділена на 8 районів (південні райони пронумеровані зі сходу на захід): :
Район | Столиця | Розташування |
---|---|---|
Сузацький район | Сузак | південь1 |
Базар-Коргонський район | Базар-Коргон | південь2 |
Ноокенський район | Массі | південь3 |
Аксийський район | Кербен | південь4 |
Ала-Букський район | Ала-Бука | південь5 |
Чаткальський район | Каниш-Кия | захід |
Токтогульський район | Токтогул | північ |
Тогуз-Тороський район | Казарман | схід |
Визначні пам'ятки
Область має в своєму розпорядженні рекреаційно-туристичний матеріал. Тут розташовано три особливо охоронювані природні території: , і . Сам обласний центр — місто Джалал-Абад здавна є курортом (мінеральні джерела). Також на території області розташовані , озеро ; середньовічний мавзолей (XIII століття).
Керівництво Джалал-Абадської області
Голови облвиконкому
- (листопад 1939 — 1940)
- Токобаєв Молдогази (1940 — 1941)
- (1941 — червень 1941)
- Суєркулов Абди Суєркулович (червень 1941 — жовтень 1942)
- Шабаєв Досу (січень 1943 — грудень 1943)
- (1944 — 1946)
- (1946 — 194.7)
- (1947)
- (1950 — 1951)
- (195.2 — 1955)
- Ташиєв Кулназар (1955 — 1959)
1-і секретарі обкому КП Киргизії
- (листопад 1939 — 194.2)
- Нікулін Віктор Михайлович (травень 1944 — 1944)
- Шабаєв Досу (1944 — 1946)
- (1946 — 1949)
- Джаналієв Кадирали (січень 1949 — лютий 1951)
- Аламанов Баян (лютий 1951 — 1955)
- Балтагулов Тюрегельді Балтагулович (1955 — січень 1959)
- (лютий 1991 — серпень 1991)
Персоналії
- Боконбаєв Джоомарт — киргизький письменник.
Примітки
- Чиселність постоянного населения на 1 січня (PDF). Киргизстат. Процитовано 13 вересня 2014.
{{}}
: Cite має пустий невідомий параметр:|4=
()[недоступне посилання з квітня 2019] - Brief Description of Jalal-Abad Province [ 31 травня 2010 у Wayback Machine.](рос.)
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 26 жовтня 2011. Процитовано 30 червня 2010.
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 10 серпня 2011. Процитовано 10 серпня 2011.
- . Архів оригіналу за 23 вересня 2015. Процитовано 9 січня 2013.
- По переписи 1989 года включались в состав
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 22 липня 2011. Процитовано 22 липня 2011.
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 14 листопада 2010. Процитовано 30 червня 2010.
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 14 листопада 2010. Процитовано 30 червня 2010.
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 22 липня 2011. Процитовано 22 липня 2011.
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 22 липня 2011. Процитовано 22 липня 2011.
- . Архів оригіналу за 2 серпня 2009. Процитовано 30 червня 2010.
Посилання
- Державний Інтернет портал — Джалал-Абадська область[недоступне посилання з липня 2019]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Dzhalal Abadska oblast Zhalal Abad oblusu Osnovni dani Prizvisko Krayina Kirgizstan Utvorena 21 listopada 1939 Naselennya 1 036 700 2011 Plosha 33 700 km Gustota naselennya 30 76 osib km Telefonni kodi 32 Oblasnij centr Dzhalal Abad Rajoni 8 Mista oblasnogo znachennya rajonnogo znachennya 5 Smt 8 Sela 415 Selishni radi Silski radi Nomeri avtomobiliv Internet domeni Oblasna vlada Vebstorinka Golova ODA Zhusupbek Sharipov Rada Golova radi Mapa Dzhalal Abadska oblast kirg Zhalal Abad oblusu administrativno teritorialna odinicya Kirgizstanu Oblasnij centr misto Dzhalal Abad Naselennya 962 200 osib na 2005 rik Dzhalal Abadska oblast bula utvorena 21 listopada 1939 roku 27 sichnya 1959 roku vona stala chastinoyu Oshskoyi oblasti ale bula ponovlena yak oblast 14 grudnya 1990 roku Administrativna odinicya skladayetsya z 8 rajoniv vklyuchaye 5 mist 8 selish miskogo tipu i 415 sil GeografiyaDzhalal Abadska oblast zajmaye ploshu 33 700 km 16 9 teritoriyi vsiyeyi krayini i znahoditsya u centralno zahidnij chastini Kirgizstanu Pivdennij kraj oblasti ye chastinoyu Ferganskoyi dolini Reshta chastina oblasti maye girskij relyef M41 osnovnij avtoshlyah z pivnochi na pivden spoluchaye misto Bishkek z mistom Osh maye krivij marshrut sho prohodit centrom oblasti Insha doroga jde cherez pivdennij kraj oblasti majzhe do zahidnogo krayu a potim povertaye na pivnichnij shid do dolini Chatkal do sho u Talaskij oblasti Insha doroga zakrita u zimovij chas vimagaye dzhip iz seriyi Fergani prostyagayetsya na shid do Kazarmana i mista Narin Nevid yemnoyu chastinoyu energetichnoyi sistemi krayini ye yake postavlyaye elektroenergiyu i vodu dlya Kirgizstanu i susidnih krayin IstoriyaGirski regioni oblasti zaselili kochovi plemena kirgiziv skotariv tyurkomovnih pereselenciv z Altayu U bilsh rivninnih regionah trivalij chas zberigalisya avtohonni indoyevropejski grupi iranskogo pohodzhennya Do kincya serednih vikiv pislya intensivnih tyurksko mongolskih migracij voni postupovo tyurkizuvalisya ale zberegli dosit rozvinenu misku ta zemlerobsku kulturu tak utvoryuyetsya uzbeckij etnos Cej etnokulturnij podil za rivnem relyefu u Ferganskij dolini v cilomu i v oblasti zokrema zberigavsya z kincya serednih vikiv do nashogo chasu poki vzhe pislya vstanovlennya administrativno teritorialnogo podilu Kirgizkoyi RSR grupi tradicijno girskih kirgiziv perejshli na osilij sposib zhittya i pereselilisya blizhche do pidnizhzhya gir Teritoriya oblasti do kincya XIX stolittya perebuvala pid kontrolem Kokandskogo hanstva poki i hanstvo i zalezhni vid nogo teritoriyi ne uvijshli do skladu Rosijskoyi imperiyi Vlasne Zhalalabatska oblast bula utvorena v 1939 roci Potim pid chas programi z administrativno teritorialnogo ukrupnennya vona bula skasovana v 1959 roci uvijshla do skladu Oshskoyi oblasti Zgodom znovu vidnovlena u 1990 roci cherez shvidke zrostannya yiyi naselennya U listopadi 2005 roku v koloniyah Dzhalal Abadskoyi i Chujskoyi oblastej stavsya najguchnishij tyuremnij bunt na postradyanskomu prostori Zakolot buv pripinenij za dopomogoyu vognepalnoyi zbroyi i bronetehniki Za oficijnimi danimi v hodi operaciyi zaginuli kilka desyatkiv osib NaselennyaStvnom na 2011 rik v oblasti prozhivaye 1 036 700 osib 20 naselennya Kirgizstanu naselennya za danimi statistiki 2003 roku 834 tis osib gustota naselennya 26 osib na 1 km v dolinah 200 500 osib 1 km v gorah 0 5 osib 1 km Dlya oblasti tradicijno harakterna visoka narodzhuvanist osoblivo v silskij miscevosti hocha vona znachno znizilasya U naselenni oblasti perevazhayut kirgizi blizko 72 uzbeki blizko 25 yaki skladayut osnovnu masu prikordonnogo naselennya Ferganskoyi dolini ye nevelika kilkist rosiyan i turkiv Osnovna religiya islam svitskogo spryamuvannya z domishkami shamanizmu v seredovishi kirgiziv Serednij rozmir domogospodarstva v oblasti 5 5 lyudini najvishij pokaznik v respublici Silski kirgizi spochatku kinulisya v Dzhalal Abad potim u Chujsku oblast i Frunze Bishkek a ostannim chasom na zarobitki do Rosiyi Visokogirni rajoni oblasti ye regionom tradicijnogo prozhivannya kirgiziv kochivnikiv i skotariv div Tyurki sho skladayut absolyutnu bilshist naselennya oblasti Ale v silu svogo prikordonnogo polozhennya poruch z Uzbekistanom v oblasti visoka chastka riznomanitnih etnichnih menshin Za danimi perepisu 1999 roku v oblasti prozhivalo 868 tis zhiteliv 962 tis u 2005 roci 18 naselennya krayini Nacionalnij sklad Etnichnij sklad naselennya oblasti Chiselnist v 1989 roci Chiselnist v 1999 roci Chiselnist v 2009 roci vsogo 743 279 100 00 869 259 100 00 1 009 889 100 00 Kirgizi 452 868 60 93 607 036 69 83 725 321 71 82 Uzbeki 175 705 23 64 212 030 24 39 250 748 24 83 Rosiyani 54 024 7 27 17 930 2 06 9 120 0 90 Turki 4 413 0 59 4 842 0 56 5 842 0 58 Tadzhiki 4 525 0 61 5 236 0 60 5 642 0 56 Tatari 15 936 2 14 6 933 0 80 3 694 0 37 Ujguri 3 360 0 45 3 776 0 43 3 271 0 32 Kurdi 8 173 1 10 2 158 0 25 1 902 0 19 Azerbajdzhanci 586 0 08 259 0 03 996 0 10 Ukrayinci 9 503 1 28 2 463 0 28 789 0 08 Kazahi 1 564 0 21 1 130 0 13 692 0 07 Hemshili 382 0 04 352 0 03 Korejci 672 0 09 377 0 04 237 0 02 Nimci 4 425 0 60 672 0 08 210 0 02 Bashkiri 1 055 0 14 392 0 05 164 0 02 Chechenci 255 0 03 114 0 01 89 0 01 Arabi 65 0 01 861 0 10 75 0 01 Gruzini 200 0 03 116 0 01 51 0 01 Turkmeni 137 0 02 33 0 00 46 0 00 Persi 43 0 01 58 0 01 46 0 00 Bilorusi 624 0 08 115 0 01 45 0 00 Balkarci 126 0 02 49 0 01 44 0 00 Virmeni 730 0 10 109 0 01 38 0 00 Dungani 60 0 01 24 0 00 36 0 00 Krimski tatari 2 261 0 30 18 0 00 31 0 00 inshi 1 969 0 26 2146 0 29 408 0 05 EkonomikaOsnovni socialno ekonomichni pokazniki Naselennya 1 023 200 ocinka na 1 sichnya 2010 Zajnyate naselennya 390 700 2008 Chiselnist zareyestrovanih bezrobitnih 18 707 2008 Eksport 87 1 mln 2008 Import 111 5 mln 2008 Pryami inozemni investiciyi 2008 16 8 mln Ekonomika Industrializaciya oblasti sho provodilasya za chasiv SRSR virazhalasya v osnovnomu v budivnictvi velikih GES osnovnij kvalifikovanij obslugovchij personal na yakih buv z RRFSR i URSR Todi zh intensivno rozvivalosya bavovnictvo irigacijne zroshennya v umovah kolgospnih i radgospnih gospodarstv de bulo zadiyano kirgizke i uzbecke naselennya Rozpad SRSR prizviv do deindustrializaciyi krayu yak i krayini v cilomu zanepadu tehnologichno osnashenogo silskogo gospodarstva Administrativna odinicya strazhdaye vid bezrobittya sho dosyagaye 70 V oblasti v minulomu vivsya intensivnij vidobutok nafti gazu kam yanogo vugillya Tash Kumir i polimetalichnih rud Osnovnij vnesok v ekonomiku prinosit elektroenergiya z kaskadu GES i vodoshovish na richci Narin Za radyanskih chasiv pomitnim buv vnesok u mashinobuduvannya elektrotehniku budivnictvo bavovno ochisnu legku ta harchovu promislovosti U Ferganskij dolini rozvinene polivne zemlerobstvo Specializaciya zernovi bavovnik tyutyun vinograd sadivnictvo tvarinnictvo vivci kozi korovi koni shovkivnictvo na shilah bogarne zemlerobstvo U gorah najvazhlivisha galuz vivcharstvo Naseleni punktiTash Kumir V oblasti roztashovani taki mista Dzhalal Abad Kara Kul KerbenRajoni Dzhalal Abadskoyi oblastiDzhalal Abadska oblast podilena na 8 rajoniv pivdenni rajoni pronumerovani zi shodu na zahid Rajon Stolicya Roztashuvannya Suzackij rajon Suzak pivden1 Bazar Korgonskij rajon Bazar Korgon pivden2 Nookenskij rajon Massi pivden3 Aksijskij rajon Kerben pivden4 Ala Bukskij rajon Ala Buka pivden5 Chatkalskij rajon Kanish Kiya zahid Toktogulskij rajon Toktogul pivnich Toguz Toroskij rajon Kazarman shidViznachni pam yatkiOblast maye v svoyemu rozporyadzhenni rekreacijno turistichnij material Tut roztashovano tri osoblivo ohoronyuvani prirodni teritoriyi i Sam oblasnij centr misto Dzhalal Abad zdavna ye kurortom mineralni dzherela Takozh na teritoriyi oblasti roztashovani ozero serednovichnij mavzolej XIII stolittya Kerivnictvo Dzhalal Abadskoyi oblastiGolovi oblvikonkomu listopad 1939 1940 Tokobayev Moldogazi 1940 1941 1941 cherven 1941 Suyerkulov Abdi Suyerkulovich cherven 1941 zhovten 1942 Shabayev Dosu sichen 1943 gruden 1943 1944 1946 1946 194 7 1947 1950 1951 195 2 1955 Tashiyev Kulnazar 1955 1959 1 i sekretari obkomu KP Kirgiziyi listopad 1939 194 2 Nikulin Viktor Mihajlovich traven 1944 1944 Shabayev Dosu 1944 1946 1946 1949 Dzhanaliyev Kadirali sichen 1949 lyutij 1951 Alamanov Bayan lyutij 1951 1955 Baltagulov Tyuregeldi Baltagulovich 1955 sichen 1959 lyutij 1991 serpen 1991 PersonaliyiBokonbayev Dzhoomart kirgizkij pismennik PrimitkiChiselnist postoyannogo naseleniya na 1 sichnya PDF Kirgizstat Procitovano 13 veresnya 2014 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Cite maye pustij nevidomij parametr 4 dovidka nedostupne posilannya z kvitnya 2019 Brief Description of Jalal Abad Province 31 travnya 2010 u Wayback Machine ros PDF Arhiv originalu PDF za 26 zhovtnya 2011 Procitovano 30 chervnya 2010 PDF Arhiv originalu PDF za 10 serpnya 2011 Procitovano 10 serpnya 2011 Arhiv originalu za 23 veresnya 2015 Procitovano 9 sichnya 2013 Po perepisi 1989 goda vklyuchalis v sostav PDF Arhiv originalu PDF za 22 lipnya 2011 Procitovano 22 lipnya 2011 PDF Arhiv originalu PDF za 14 listopada 2010 Procitovano 30 chervnya 2010 PDF Arhiv originalu PDF za 14 listopada 2010 Procitovano 30 chervnya 2010 PDF Arhiv originalu PDF za 22 lipnya 2011 Procitovano 22 lipnya 2011 PDF Arhiv originalu PDF za 22 lipnya 2011 Procitovano 22 lipnya 2011 Arhiv originalu za 2 serpnya 2009 Procitovano 30 chervnya 2010 PosilannyaDerzhavnij Internet portal Dzhalal Abadska oblast nedostupne posilannya z lipnya 2019