Діод — електронний прилад з двома електродами, що пропускає електричний струм лише в одному напрямі. Застосовується у радіотехніці, електроніці, енергетиці та в інших галузях, переважно для випрямляння змінного електричного струму, детектування, перетворення та помноження частоти, а також для переключення електричних кіл.
Назву «діод» запропонував у 1919 році , утворивши її від грецької частки ді-, яка означає два та грец. ὅδος — шлях.
Види діодів
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZtTDFaaFkzVjFiVjlrYVc5a1pTNXpkbWN2TWpJd2NIZ3RWbUZqZFhWdFgyUnBiMlJsTG5OMlp5NXdibWM9LnBuZw==.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd6TDBScGIyUmxYM0JwYm05MWRGOWxibDltY2k1emRtY3ZNakl3Y0hndFJHbHZaR1ZmY0dsdWIzVjBYMlZ1WDJaeUxuTjJaeTV3Ym1jPS5wbmc=.png)
За фізичними принципами реалізації своїх функцій діоди як електронні прилади бувають електровакуумними, які виготовляють у вигляді електронних (електровакуумних) ламп (електровакуумні діоди) або газорозрядних (газонаповнених) приладів (газорозрядні вентилі) та напівпровідниковими. Кожний з видів поділяється на низку підвидів, залежно від функцій, що виконуються ними в електричних колах.
Класифікація електровакуумних діодів
Електровакуумний діод — вакуумна двоелектродна електронна лампа, що має лише анод і катод.
Катод діода нагрівається до температур, при яких виникає термоелектронна емісія. При подаванні на анод позитивної відносно катода напруги частина емітованих електронів спрямовується до анода, формуючи його струм, у протилежному випадку емітовані катодом електрони повертаються на катод. Таким чином, діод випрямляє прикладену до нього змінну електричну напругу. Ця властивість діода використовується для випрямлення змінної напруги і детектування сигналів високої частоти. Практичний частотний діапазон традиційного вакуумного діода обмежується значеннями 500 МГц. Дискові діоди, що інтегровані у хвилеводи, здатні детектувати частоти до 10 ГГц. Залежно від призначення та виконання електровакуумні діоди бувають наступних виконань:
- Одинарний (одноанодний) діод — малопотужний різновид електровакуумного діода, призначений для детектування сигналів високої частоти.
- Подвійний (двоанодний) діод — те ж, але містить два діоди в одному корпусі із спільним розігрівом катода з метою використання їх у схемах двопівперіодного випрямлення.
- Кенотрон (від грец. kenos — порожній і (elec)tron) — електровакуумний діод, що використовується у випрямних та імпульсних режимах (потужний різновид електровакуумного діода). Одинарний (одноанодний) кенотрон містить катод прямого або непрямого розігріву і анод. Низьковольтні кенотрони (допустима зворотна напруга на аноді до 2 кВ, допустима сила прямого струму сягає декількох амперів) мають оксидні катоди. Високовольтні кенотрони (напруга до 1 МВ, сила струму до 500 мА) мають оксидний або карбідований катод. З розвитком напівпровідникової техніки кенотрони було повністю витіснено напівпровідниковими діодами.
- Механотрон — Електронно-керована лампа, в якій керування потоком електронів та іонів здійснюється механічним переміщенням одного чи кількох їх електродів відносно інших. Може виконуватись як електровакуумний або газорозрядний прилад. Зазвичай, це різновид діода, у якому силою електронного чи іонного струму можна керувати механічним впливом ззовні. Механотрон є одним з видів електронно-механічних перетворювачів. Призначений для прецизійного вимірювання лінійних переміщень, кутів, сил і вібрації в контрольно-вимірювальних пристроях.
Класифікація газорозрядних вентилів (газонаповнених діодів)
Газорозрядний вентиль — газорозрядний прилад, який має переважно односторонню провідність. Електроди газорозрядних вентилів — анод, що виготовляють з нікелю, сталі або графіту, і оксидний катод з прямим чи непрямим підігрівом (виняток становить ігнітрон з ртутним катодом) — поміщені в середовище інертного газу або суміші газів під тиском 0,1—0,25 мм рт. ст. або пари і під тиском 0,001—0,01 мм рт. ст. Залежно від призначення та виконання газонаповнені діоди включають такі різновиди:
- Газотрон — некерований газорозрядний вентиль з дуговим розрядом у газі чи парах металів у вигляді газонаповненої лампи як і електровакуумний діод також має гарячий катод і анод, однак відрізняється деякими конструктивними особливостями. Електрони, емітовані катодом, зазнають прискорення від позитивно зарядженого анода. Оскільки в лампі замість вакууму перебувають часточки газу, то довжина шляху вільного пробігу електрона є невеликою — він вдаряє у молекулу газу, вибиваючи з неї електрони і тим самим іонізуючи газ. В лампі утворюється іонізований газ, що складається з різних зарядів — мінусових електронів і плюсових іонів. Електрони рухаються до анода, іони — до катода. З огляду на різницю мас головним носієм струму є електрони, іони рухаються значно повільніше. Такі діоди знайшли застосування у підсилювачах великої потужності.
- Тиратрон (від лат. thýra — двері, вхід та (elec)tron), — іонний газорозрядний багатоелектродний комутатор струму (керований діод), в якому між анодом і катодом можуть міститися один (тріод), два (тетрод) або більше керуючих електродів. Для того, щоб запалити розряд між анодом і катодом, на сітку подається електричний сигнал. На відміну від вакуумних тріодів, при знятті керуючого сигналу струм між анодом і катодом триватиме до тих пір, поки напруга на аноді не впаде нижче за напругу підтримки розряду. В сучасній електроніці малопотужні тиратрони практично повністю витіснено напівпровідниковими приладами тиристорами. Сучасні потужні тиратрони застосовуються при комутації імпульсів струму до 10 кА і напруги до 50 кВ.
- Тиратрон тліючого розряду — тиратрон із холодним катодом, в якому необхідний струм є струмом тліючого розряду
- Ігнітрон (ртутний випрямляч) (від лат. Ignis — вогонь та (elec)tron) — керований ртутний вентиль, в якому головний дуговий розряд виникає від ігнайтера (запалювача), зануреного в ртуть, на який подається електричний імпульс позитивної полярності відносно катода. Застосовується як ртутний електричний вентиль у потужних випрямних пристроях, електроприводах, електрозварювальних пристроях, тягових та випрямних підстанціях тощо із середньою силою струму у сотні ампер та випрямленою напругою до 5 кВ. Для ігнітрона характерним є незначний спад напруги (15—20 В) та високий ККД (98—99 %) Ігнітронні контактори мають значні переваги над електромагнітними контакторами, а саме: безінерційність, відсутність рухомих частин і вимикання струму в нульовій точці; все це забезпечує однорідність сили струму і відсутність перенапруг на трансформаторах при розмиканні струму.
- Стабілітрон (від лат. stabilis — стійкий, сталий та (elec)tron) — двоелектродний газорозрядний а також напівпровідниковий пристрій (див. нижче), напруга на якому при зміні (у певних межах) струму, що проходить через нього змінюється незначно. Стабілітрони застосовують для підтримання сталої напруги на заданій ділянці електричного кола, наприклад, у стабілізаторах напруги. Серед газорозрядних стабілітронів розрізняють:
- Стабілітрон коронного розряду — іонний газорозрядний електровакуумний прилад, що призначений для стабілізації напруги (400 В…30 кВ) при малому споживанні струму (одиниці-десятки мікроампер) (для живлення електронно-променевих трубок, фотоелектронних помножувачів, лічильників Гейгера). Колби заповнюються воднем під тиском, близьким до атмосферного.
- Стабілітрон тліючого розряду (застаріле — стабіловольт) — іонний газорозрядний електровакуумний пристрій, призначений для стабілізування напруги. Стабілітрони тліючого розряду заповнені сумішшю інертних газів і призначені для стабілізації напруг від 80 В (аргоново-гелієва і неон-криптонова суміші) до 1,2 кВ (гелієво-неонова суміш). Ця конструкція стабілітрона зазвичай має лише історичну цінність.
- Механотрон (див. вище)
Класифікація напівпровідникових діодів
Напівпровідниковий діод — це напівпровідниковий прилад з одним випрямним електричним переходом і двома зовнішніми виводами. Випрямним електричним переходом в напівпровідникових діодах може бути електронно-дірковий перехід, гіперперехід або контакт метал-напівпровідник. Класифікацію напівпровідникових діодів проводять за наступними ознаками:
- за методом отримання переходу бувають:
- точкові, у яких використовується пластинка германію або кремнію з електропровідністю n-типу, завтовшки 0,1…0,6 мм і площею 0,5…1,5 мм²; з пластинкою стикається загострений провідник з нанесеною на вістря домішкою. При цьому з вістря в основний напівпровідник дифундують домішки, які створюють область з іншим типом електропровідності. Таким чином біля вістря утворюється мініатюрний p-n-перехід півсферичної форми;
- планарні, у яких р-n-перехід утворюється двома напівпровідниками з різними типами електропровідності, причому площа переходу у різних типів діодів лежить в межах від сотих долей квадратного міліметра до кількох десятків квадратних сантиметрів (силові діоди). Площинні діоди виготовляються методами сплавлення (вплавлення) або дифузії;
- діод Шотткі (названий на честь німецького фізика Вальтера Шотткі), також відомий як «діод з гарячими носіями», є напівпровідниковим діодом з низьким значенням падіння прямої напруги, та дуже швидким перемиканням. Діоди Шотткі використовують перехід метал-напівпровідник, як бар'єр Шотткі, (замість p-n-переходу, як у звичайних діодів);
- за матеріалом напівпровідникові діоди бувають: германієві, кремнієві, арсенідо-галієві тощо;
- за фізичними процесами, на використанні яких базується робота діода:
- тунельні (діоди Лео Есакі) — напівпровідникові елементи електричного кола з нелінійною вольт-амперною характеристикою, на якій існує ділянка з від'ємною диференційною провідністю, наявність якої базується на кванотовомеханічних ефектах. Застосовуються як підсилювачі, генератори тощо;
- лавинно-пролітні напівпровідникові діоди, що працюють в режимі лавинного розмноження носіїв заряду при зворотному зміщенні електричного переходу та призначені для генерування надвисокочастотних коливань;
- фотодіоди — це приймачі оптичного випромінювання, які перетворюють світло, що падає на його фоточутливу область в електричний заряд за рахунок процесів в p-n-переході. Його можна класифікувати як напівпровідниковий діод, в якому використовується залежність його вольт-амперної характеристики від освітленості;
- світлодіоди (англ. LED — light-emitting diode) — напівпровідникові пристрої, що випромінюють некогерентне світло при пропусканні через них електричного струму (ефект, відомий як електролюмінесценція). Випромінюване світло традиційних світлодіодів лежить у вузькій ділянці спектру, а його колір залежить від хімічного складу використаного у світлодіоді напівпровідника. Сучасні світлодіоди можуть випромінювати світло від інфрачервоної ділянки спектру до майже ультрафіолету ;
- діоди Ганна — тип напівпровідникових діодів, що використовується для генерації та перетворення коливань у діапазоні НВЧ. На відміну від інших типів діодів, принцип дії діода Ганна заснований не на властивостях p-n-переходів, а на власних об'ємних властивостях напівпровідника.
- за призначенням напівпровідникові діоди поділяють на;:
- випрямні напівпровідникові діоди, призначені для перетворення змінного струму в пульсуючий;
- імпульсні — напівпровідникові діоди, що мають малу тривалість перехідних процесів в імпульсних режимах роботи;
- варикапи (діод Джона Джеумма) — напівпровідникові діоди, ємність яких керується зворотною напругою, і які призначені для застосування в ролі елементів з електрично керованою ємністю;
- стабілітрони (діод Зенера) — напівпровідникові діоди, що працюють в режимі зворотного пробою та використовується як джерело опорної напруги;
- напівпровідникові діоди, що працюють в режимі зворотного пробою та використовується як згладжувачі викидів (піків) напруги (англ. surge suppressor або TVS)
- детекторні — напівпровідникові діоди, призначені для детектування сигналу;
- детекторні НВЧ — напівпровідникові діоди, призначені для детектування надвисокочастотного сигналу;
- параметричні — варикапи, що застосовуються в діапазоні надвисоких частот у параметричних підсилювачах,
- змішувальні — напівпровідникові діоди, призначені для перетворення високочастотних сигналів у сигнал проміжної частоти.
Історія
У 1873 відкрив принцип функціонування вакуумного діода. Підносячи розжарений метал до позитивно зарядженого електроскопа, і не торкаючись його, він зміг розрядити електроскоп, а з негативно зарядженим електроскопом такого не траплялося. Це відкриття незалежно повторив Томас Едісон у 1880 році. У часи цього відкриття було незрозуміло, як можна використати цей ефект, але Едісон на всякий випадок запатентував винайдений пристрій.
Через 20 років Джон Амброз Флемінг збагнув, що ефект односторонньої провідності можна використати в радіо. Він запатентував свій винахід у 1904 році — в Британії, а в 1905 році — в США.
Принцип роботи напівпровідникового діода відкрив у 1874 році Карл Фердинанд Браун. Перший радіоприймач з використанням кристалічного діода сконструював . Свій винахід він запатентував у 1906 році.
Виготовлення
Діоди виготовляють з кремнію, германію, селену та інших напівпровідників.
Розглянемо способи утворення p-n-переходу в діоді. Цей перехід не вдається одержати механічним з'єднанням напівпровідників, бо відстань між p- і n-областями має бути не більшою від міжатомних відстаней. Тому основними методами одержання p-n-переходів є сплавлення і дифузія.
Розглянемо германієвий діод з n-електропровідністю. При високій температурі в нього вплавляють індій, внаслідок чого утворюється ділянка з р-електропровідністю. На межі цих ділянок утворюється p-n-перехід.
Вольт-амперна характеристика
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2Wmk5bVpDOUVhVzlrWlMxSlZpMURkWEoyWlMxMWF5NXpkbWN2TkRnd2NIZ3RSR2x2WkdVdFNWWXRRM1Z5ZG1VdGRXc3VjM1puTG5CdVp3PT0ucG5n.png)
Вольт-амперна характеристика напівпровідникового діода схематично показана на рисунку (без збереження масштабу). Рисунок демонструє чотири режими роботи напівпровідникового діода. При оберненій напрузі, більшій за , наступає пробій — різке збільшення струму, яке використовується в роботі лавинних діодів та діодів Зенера. При оберненій напрузі, меншій від
, існує тільки малий струм насичення, здебільшого, порядку мікроамперів. При прикладенні напруги в прямому напрямку, струм зростає експоненційно, залишаючись малим до напруги
, — напруги відкривання діода. Ця напруга може бути різною, в залежності від типу діода, — від 0,2 В для діодів Шоткі, до 4 В у блакитних світлодіодів.
Вольт-амперні характеристики деяких діодів, наприклад, діода Ганна і резонансного тунельного діода можуть містити ділянки з від'ємною диференціальною провідністю, тобто ділянки, на яких сила струму в діоді зменшується, при збільшенні прикладеної напруги. Такі діоди зручні для використання в генераторах електричних коливань.
Рівняння ідеального діода
![]() | ![]() | ![]() | ![]() |
Діод | Діод Зенера | Діод Шоткі | Тунельний діод |
![]() | ![]() | ![]() | ![]() |
Світлодіод | Фотодіод | Варікап | Тиристор |
Вольт-амперну характеристику ідеального діода, тобто діода, в якому не враховується можливість пробою та інші фактори, можна описати рівнянням Шоклі
,
де I — сила струму, — сила струму насичення при зворотній напрузі,
— напруга (в прямому напрямку),
— стала Больцмана, T — температура.
Величину називають термальною напругою.
Характеристики діодів
Is — струм насичення (тепловий струм)
Rб — опір бази діода
Rа — активний опір
RД — диференційний опір
Cб — бар'єрна ємність
СД — дифузійна ємність
Rтп к — тепловий опір перехід-корпус
КВ — коефіцієнт випростування
φк — контактна різниця потенціалів
Допустимі зворотні напруги кремнієвих діодів — 1000—1500 В, а германієвих 100—400 В. Інтервал робочих температур кремнієвого діода — від −60 °C до +150 °C; а для германієвого — від −60 °C до +85 °C. Тому зараз в основному використовують кремнієві діоди.
Використання
Діоди широко використовуються в електротехніці, електроніці та радіотехніці. З різною метою, в залежності від їх характеристик.
Властивість діода — проводити струм лише в одному напрямку, застосовують у випрямлячах — для перетворення змінного струму на постійний.
Діоди використовуються при демодуляції амплітудно-модульованого радіосигналу, тобто виділення низькочастотної складової з високочастотного сигналу.
Разом із іншими електронними компонентами, діоди можуть використовуватися для створення AND і OR логічних елементів.
Світлодіоди використовуються як джерела світла, а фотодіоди — як його індикатори.
Робота діодів чутлива до радіоактивних променів, що дозволяє використовувати їх як детектори іонізуючого випромінювання, зокрема детектори елементарних частинок. Одна така частинка має енергію в сотні тисяч і мільйони електронвольт. Проходячи через напівпровідник вона створює значну концентрацію носіїв заряду. Неосновні носії заряду легко проходять через p-n-перехід діода, підключеного у зворотному напрямку, створюючи струм, вимірюючи який можна оцінити характеристики частинки.
Постійне опромінення впливає на характеристики діода, а тому діоди можна використовувати не тільки для детектування частинок, а й для вимірювання доз опромінення. Для цієї мети особливо зручні PIN-діоди, в яких p- та n-області розділені широкою ділянкою ізолятора (нелегованого напівпровідника). Завдяки ширині такої області, радіаційні пошкодження детектувати легше.
Діоди використовуються, також, для вимірювання температури, оскільки падіння напруги на діоді (при прямому включенні) залежить від температури.
Варікапи виконують роль керованої напругою ємності.
Діоди з від'ємною вольт-амперною характеристикою є нелінійними елементами схем генераторів високочастотних коливань.
Інше використання діодів — у клавіатурі електронних музичних інструментів. Для зменшення кількості проводів ці інструменти часто використовують плати клавіатурних матриць. Контролер клавіатури сканує рядки й стовпчики, щоб визначити, яку клавішу натиснув музикант. Виникає проблема в тому, що при одночасному натисненні на декілька клавіш, струм може текти в зворотному напрямку й викликати фантомні ноти. Щоб запобігти цьому, клавіатурні матриці мають діод під кожною клавішею.
Діод — двохелектродний електронний прилад, володіє різною провідністю залежно від напряму електричного струму. Електрод діода, підключений до позитивного полюса джерела струму, коли діод відкритий (тобто має маленький опір), називають анодом, підключений до негативного полюса-катодом. Діоди бувають електровакуумними, газонаповненими (газотрони, стабілітрони), напівпровідниковими і ін. В наш час [] в переважній більшості випадків застосовуються напівпровідникові діоди. Лампові діоди являють собою радіолампу з двома робочими електродами, один з яких підігрівається ниткою розжарення. Завдяки цьому, частина електронів залишає поверхню розігрітого електрода (катода) і під дією електричного поля рухається до іншого електрода — аноду. Якщо ж поле спрямоване в протилежну сторону, електричне поле перешкоджає цим електронам та струму (практично) нема. Діоди широко використовуються для перетворення змінного струму в постійний (точніше, в односпрямований пульсуючий). Діодний випрямляч (Тобто 4 діода для однофазної схеми, 6 для трифазної напівмостової схеми або 12 для трифазної повномостової схеми, з'єднаних між собою за схемою) — основний компонент блоків живлення практично всіх електронних пристроїв. Діодний трифазний випрямляч на трьох паралельних напівмостах застосовується в автомобільних генераторах, він перетворює змінний трифазний струм генератора в постійний струм бортової мережі автомобіля. Застосування генератора змінного струму в поєднанні з доданими випрямлячем замість генератора постійного струму зі щітково-колекторним вузлом дозволило значно зменшити розміри автомобільного генератора і підвищити його надійність. Це викликано тією особливістю даних випрямлячів, що при перевищенні межі допустимого струму, відбувається вигорання селену (ділянками), не призводить (до певного ступеня) ні до втрати випрямних властивостей, ні до короткого замикання — пробою. В високовольтних випрямлячах застосовуються селенові високовольтні стовпи з безлічі послідовно з'єднаних селенових випрямлячів і кремнієві високовольтні стовпи з безлічі послідовно з'єднаних кремнієвих діодів. Діоди в поєднанні з конденсаторами застосовуються для виділення низькочастотної модуляції з амплітудно-модульованого радіосигналу або інших модульованих сигналів. Діодні детектори застосовуються майже у всіх радіоприймальних пристроях: .. Діоди застосовуються також для захисту різних пристроїв від неправильної полярності включення тощо Відома схема діодним захистом схем постійного струму з індуктивностями від стрибків при вимиканні живлення. Діод включається паралельно котушці так, що в «робочому» стані діод закритий. У такому випадку, якщо різко вимкнути збірку, виникне струм через діод і сила струму буде зменшуватися повільно (ЕРС індукції буде дорівнює падінню напруги на діоді), і не виникне потужного стрибка напруги, що приводить до іскріння контактів і вигоряння напівпровідників. Застосовуються для комутації високочастотних сигналів. Управління здійснюється постійним струмом, поділ ВЧ і керуючого сигналу з допомогою конденсаторів і індуктивностей.
Див. також
Примітки
- ДСТУ 2385-94 Прилади електровакуумні Терміни та визначення.
- Бензарь В. К. Словарь-справочник по электротехнике, промышленной электронике и автоматике. — Минск: Вышэйшая школа, 1985. — С. 54. — 176 с.
- Гурлев Д. С. Справочник по электронным приборам. Киев: Техніка 1974. — 512 с.
- ДСТУ 2449-94 Прилади напівпровідникові. Терміни та визначення.
Джерела
- ДСТУ 2385-94 Прилади електровакуумні Терміни та визначення.
- ДСТУ 2722-94 Прилади газорозрядні. Терміни та визначення
- ДСТУ 2449-94 Прилади напівпровідникові. Терміни та визначення.
- Каганов И. Л. Ионные приборы: Учеб.пособие. — М.: Энергия, 1972. — 525 с.
- Мала гірнича енциклопедія : у 3 т. / за ред. В. С. Білецького. — Д. : Донбас, 2004. — Т. 1 : А — К. — 640 с. — .
- Український радянський енциклопедичний словник. Т. 1. — Київ, 1986.
- Васильєва Л. Д., Медведенко Б. І., Якименко Ю. І. Напівпровідникові прилади. Підручник — К.: Кондор, 2008. — 556 с. — .
- Радіонов С. В. Основи радіотехніки. — К., 1996.
- Яременко І. В. Радиотехника для всех. — М., 1994. (рос.)
- Словник-довідник з радіотехніки. — К., 1991.
- Sze S. M. Modern Semiconductor Device Physics. Wiley Interscience. . (англ.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Diod elektronnij prilad z dvoma elektrodami sho propuskaye elektrichnij strum lishe v odnomu napryami Zastosovuyetsya u radiotehnici elektronici energetici ta v inshih galuzyah perevazhno dlya vipryamlyannya zminnogo elektrichnogo strumu detektuvannya peretvorennya ta pomnozhennya chastoti a takozh dlya pereklyuchennya elektrichnih kil Nazvu diod zaproponuvav u 1919 roci utvorivshi yiyi vid greckoyi chastki di yaka oznachaye dva ta grec ὅdos shlyah Vidi diodivPoznachennya lampovogo dioda Poznachennya napivprovidnikovogo dioda vgori i vidpovidne jomu markuvannya korpusu vnizu Za fizichnimi principami realizaciyi svoyih funkcij diodi yak elektronni priladi buvayut elektrovakuumnimi yaki vigotovlyayut u viglyadi elektronnih elektrovakuumnih lamp elektrovakuumni diodi abo gazorozryadnih gazonapovnenih priladiv gazorozryadni ventili ta napivprovidnikovimi Kozhnij z vidiv podilyayetsya na nizku pidvidiv zalezhno vid funkcij sho vikonuyutsya nimi v elektrichnih kolah Klasifikaciya elektrovakuumnih diodiv Elektrovakuumnij diod vakuumna dvoelektrodna elektronna lampa sho maye lishe anod i katod Katod dioda nagrivayetsya do temperatur pri yakih vinikaye termoelektronna emisiya Pri podavanni na anod pozitivnoyi vidnosno katoda naprugi chastina emitovanih elektroniv spryamovuyetsya do anoda formuyuchi jogo strum u protilezhnomu vipadku emitovani katodom elektroni povertayutsya na katod Takim chinom diod vipryamlyaye prikladenu do nogo zminnu elektrichnu naprugu Cya vlastivist dioda vikoristovuyetsya dlya vipryamlennya zminnoyi naprugi i detektuvannya signaliv visokoyi chastoti Praktichnij chastotnij diapazon tradicijnogo vakuumnogo dioda obmezhuyetsya znachennyami 500 MGc Diskovi diodi sho integrovani u hvilevodi zdatni detektuvati chastoti do 10 GGc Zalezhno vid priznachennya ta vikonannya elektrovakuumni diodi buvayut nastupnih vikonan Odinarnij odnoanodnij diod malopotuzhnij riznovid elektrovakuumnogo dioda priznachenij dlya detektuvannya signaliv visokoyi chastoti Podvijnij dvoanodnij diod te zh ale mistit dva diodi v odnomu korpusi iz spilnim rozigrivom katoda z metoyu vikoristannya yih u shemah dvopivperiodnogo vipryamlennya Kenotron vid grec kenos porozhnij i elec tron elektrovakuumnij diod sho vikoristovuyetsya u vipryamnih ta impulsnih rezhimah potuzhnij riznovid elektrovakuumnogo dioda Odinarnij odnoanodnij kenotron mistit katod pryamogo abo nepryamogo rozigrivu i anod Nizkovoltni kenotroni dopustima zvorotna napruga na anodi do 2 kV dopustima sila pryamogo strumu syagaye dekilkoh amperiv mayut oksidni katodi Visokovoltni kenotroni napruga do 1 MV sila strumu do 500 mA mayut oksidnij abo karbidovanij katod Z rozvitkom napivprovidnikovoyi tehniki kenotroni bulo povnistyu vitisneno napivprovidnikovimi diodami Mehanotron Elektronno kerovana lampa v yakij keruvannya potokom elektroniv ta ioniv zdijsnyuyetsya mehanichnim peremishennyam odnogo chi kilkoh yih elektrodiv vidnosno inshih Mozhe vikonuvatis yak elektrovakuumnij abo gazorozryadnij prilad Zazvichaj ce riznovid dioda u yakomu siloyu elektronnogo chi ionnogo strumu mozhna keruvati mehanichnim vplivom zzovni Mehanotron ye odnim z vidiv elektronno mehanichnih peretvoryuvachiv Priznachenij dlya precizijnogo vimiryuvannya linijnih peremishen kutiv sil i vibraciyi v kontrolno vimiryuvalnih pristroyah Klasifikaciya gazorozryadnih ventiliv gazonapovnenih diodiv Gazorozryadnij ventil gazorozryadnij prilad yakij maye perevazhno odnostoronnyu providnist Elektrodi gazorozryadnih ventiliv anod sho vigotovlyayut z nikelyu stali abo grafitu i oksidnij katod z pryamim chi nepryamim pidigrivom vinyatok stanovit ignitron z rtutnim katodom pomisheni v seredovishe inertnogo gazu abo sumishi gaziv pid tiskom 0 1 0 25 mm rt st abo pari i pid tiskom 0 001 0 01 mm rt st Zalezhno vid priznachennya ta vikonannya gazonapovneni diodi vklyuchayut taki riznovidi Gazotron nekerovanij gazorozryadnij ventil z dugovim rozryadom u gazi chi parah metaliv u viglyadi gazonapovnenoyi lampi yak i elektrovakuumnij diod takozh maye garyachij katod i anod odnak vidriznyayetsya deyakimi konstruktivnimi osoblivostyami Elektroni emitovani katodom zaznayut priskorennya vid pozitivno zaryadzhenogo anoda Oskilki v lampi zamist vakuumu perebuvayut chastochki gazu to dovzhina shlyahu vilnogo probigu elektrona ye nevelikoyu vin vdaryaye u molekulu gazu vibivayuchi z neyi elektroni i tim samim ionizuyuchi gaz V lampi utvoryuyetsya ionizovanij gaz sho skladayetsya z riznih zaryadiv minusovih elektroniv i plyusovih ioniv Elektroni ruhayutsya do anoda ioni do katoda Z oglyadu na riznicyu mas golovnim nosiyem strumu ye elektroni ioni ruhayutsya znachno povilnishe Taki diodi znajshli zastosuvannya u pidsilyuvachah velikoyi potuzhnosti Tiratron vid lat thyra dveri vhid ta elec tron ionnij gazorozryadnij bagatoelektrodnij komutator strumu kerovanij diod v yakomu mizh anodom i katodom mozhut mistitisya odin triod dva tetrod abo bilshe keruyuchih elektrodiv Dlya togo shob zapaliti rozryad mizh anodom i katodom na sitku podayetsya elektrichnij signal Na vidminu vid vakuumnih triodiv pri znyatti keruyuchogo signalu strum mizh anodom i katodom trivatime do tih pir poki napruga na anodi ne vpade nizhche za naprugu pidtrimki rozryadu V suchasnij elektronici malopotuzhni tiratroni praktichno povnistyu vitisneno napivprovidnikovimi priladami tiristorami Suchasni potuzhni tiratroni zastosovuyutsya pri komutaciyi impulsiv strumu do 10 kA i naprugi do 50 kV Tiratron tliyuchogo rozryadu tiratron iz holodnim katodom v yakomu neobhidnij strum ye strumom tliyuchogo rozryadu Ignitron rtutnij vipryamlyach vid lat Ignis vogon ta elec tron kerovanij rtutnij ventil v yakomu golovnij dugovij rozryad vinikaye vid ignajtera zapalyuvacha zanurenogo v rtut na yakij podayetsya elektrichnij impuls pozitivnoyi polyarnosti vidnosno katoda Zastosovuyetsya yak rtutnij elektrichnij ventil u potuzhnih vipryamnih pristroyah elektroprivodah elektrozvaryuvalnih pristroyah tyagovih ta vipryamnih pidstanciyah tosho iz serednoyu siloyu strumu u sotni amper ta vipryamlenoyu naprugoyu do 5 kV Dlya ignitrona harakternim ye neznachnij spad naprugi 15 20 V ta visokij KKD 98 99 Ignitronni kontaktori mayut znachni perevagi nad elektromagnitnimi kontaktorami a same bezinercijnist vidsutnist ruhomih chastin i vimikannya strumu v nulovij tochci vse ce zabezpechuye odnoridnist sili strumu i vidsutnist perenaprug na transformatorah pri rozmikanni strumu Stabilitron vid lat stabilis stijkij stalij ta elec tron dvoelektrodnij gazorozryadnij a takozh napivprovidnikovij pristrij div nizhche napruga na yakomu pri zmini u pevnih mezhah strumu sho prohodit cherez nogo zminyuyetsya neznachno Stabilitroni zastosovuyut dlya pidtrimannya staloyi naprugi na zadanij dilyanci elektrichnogo kola napriklad u stabilizatorah naprugi Sered gazorozryadnih stabilitroniv rozriznyayut Stabilitron koronnogo rozryadu ionnij gazorozryadnij elektrovakuumnij prilad sho priznachenij dlya stabilizaciyi naprugi 400 V 30 kV pri malomu spozhivanni strumu odinici desyatki mikroamper dlya zhivlennya elektronno promenevih trubok fotoelektronnih pomnozhuvachiv lichilnikiv Gejgera Kolbi zapovnyuyutsya vodnem pid tiskom blizkim do atmosfernogo Stabilitron tliyuchogo rozryadu zastarile stabilovolt ionnij gazorozryadnij elektrovakuumnij pristrij priznachenij dlya stabilizuvannya naprugi Stabilitroni tliyuchogo rozryadu zapovneni sumishshyu inertnih gaziv i priznacheni dlya stabilizaciyi naprug vid 80 V argonovo geliyeva i neon kriptonova sumishi do 1 2 kV geliyevo neonova sumish Cya konstrukciya stabilitrona zazvichaj maye lishe istorichnu cinnist Mehanotron div vishe Klasifikaciya napivprovidnikovih diodiv Napivprovidnikovij diod ce napivprovidnikovij prilad z odnim vipryamnim elektrichnim perehodom i dvoma zovnishnimi vivodami Vipryamnim elektrichnim perehodom v napivprovidnikovih diodah mozhe buti elektronno dirkovij perehid giperperehid abo kontakt metal napivprovidnik Klasifikaciyu napivprovidnikovih diodiv provodyat za nastupnimi oznakami za metodom otrimannya perehodu buvayut tochkovi u yakih vikoristovuyetsya plastinka germaniyu abo kremniyu z elektroprovidnistyu n tipu zavtovshki 0 1 0 6 mm i plosheyu 0 5 1 5 mm z plastinkoyu stikayetsya zagostrenij providnik z nanesenoyu na vistrya domishkoyu Pri comu z vistrya v osnovnij napivprovidnik difunduyut domishki yaki stvoryuyut oblast z inshim tipom elektroprovidnosti Takim chinom bilya vistrya utvoryuyetsya miniatyurnij p n perehid pivsferichnoyi formi planarni u yakih r n perehid utvoryuyetsya dvoma napivprovidnikami z riznimi tipami elektroprovidnosti prichomu plosha perehodu u riznih tipiv diodiv lezhit v mezhah vid sotih dolej kvadratnogo milimetra do kilkoh desyatkiv kvadratnih santimetriv silovi diodi Ploshinni diodi vigotovlyayutsya metodami splavlennya vplavlennya abo difuziyi diod Shottki nazvanij na chest nimeckogo fizika Valtera Shottki takozh vidomij yak diod z garyachimi nosiyami ye napivprovidnikovim diodom z nizkim znachennyam padinnya pryamoyi naprugi ta duzhe shvidkim peremikannyam Diodi Shottki vikoristovuyut perehid metal napivprovidnik yak bar yer Shottki zamist p n perehodu yak u zvichajnih diodiv za materialom napivprovidnikovi diodi buvayut germaniyevi kremniyevi arsenido galiyevi tosho za fizichnimi procesami na vikoristanni yakih bazuyetsya robota dioda tunelni diodi Leo Esaki napivprovidnikovi elementi elektrichnogo kola z nelinijnoyu volt ampernoyu harakteristikoyu na yakij isnuye dilyanka z vid yemnoyu diferencijnoyu providnistyu nayavnist yakoyi bazuyetsya na kvanotovomehanichnih efektah Zastosovuyutsya yak pidsilyuvachi generatori tosho lavinno prolitni napivprovidnikovi diodi sho pracyuyut v rezhimi lavinnogo rozmnozhennya nosiyiv zaryadu pri zvorotnomu zmishenni elektrichnogo perehodu ta priznacheni dlya generuvannya nadvisokochastotnih kolivan fotodiodi ce prijmachi optichnogo viprominyuvannya yaki peretvoryuyut svitlo sho padaye na jogo fotochutlivu oblast v elektrichnij zaryad za rahunok procesiv v p n perehodi Jogo mozhna klasifikuvati yak napivprovidnikovij diod v yakomu vikoristovuyetsya zalezhnist jogo volt ampernoyi harakteristiki vid osvitlenosti svitlodiodi angl LED light emitting diode napivprovidnikovi pristroyi sho viprominyuyut nekogerentne svitlo pri propuskanni cherez nih elektrichnogo strumu efekt vidomij yak elektrolyuminescenciya Viprominyuvane svitlo tradicijnih svitlodiodiv lezhit u vuzkij dilyanci spektru a jogo kolir zalezhit vid himichnogo skladu vikoristanogo u svitlodiodi napivprovidnika Suchasni svitlodiodi mozhut viprominyuvati svitlo vid infrachervonoyi dilyanki spektru do majzhe ultrafioletu diodi Ganna tip napivprovidnikovih diodiv sho vikoristovuyetsya dlya generaciyi ta peretvorennya kolivan u diapazoni NVCh Na vidminu vid inshih tipiv diodiv princip diyi dioda Ganna zasnovanij ne na vlastivostyah p n perehodiv a na vlasnih ob yemnih vlastivostyah napivprovidnika za priznachennyam napivprovidnikovi diodi podilyayut na vipryamni napivprovidnikovi diodi priznacheni dlya peretvorennya zminnogo strumu v pulsuyuchij impulsni napivprovidnikovi diodi sho mayut malu trivalist perehidnih procesiv v impulsnih rezhimah roboti varikapi diod Dzhona Dzheumma napivprovidnikovi diodi yemnist yakih keruyetsya zvorotnoyu naprugoyu i yaki priznacheni dlya zastosuvannya v roli elementiv z elektrichno kerovanoyu yemnistyu stabilitroni diod Zenera napivprovidnikovi diodi sho pracyuyut v rezhimi zvorotnogo proboyu ta vikoristovuyetsya yak dzherelo opornoyi naprugi napivprovidnikovi diodi sho pracyuyut v rezhimi zvorotnogo proboyu ta vikoristovuyetsya yak zgladzhuvachi vikidiv pikiv naprugi angl surge suppressor abo TVS detektorni napivprovidnikovi diodi priznacheni dlya detektuvannya signalu detektorni NVCh napivprovidnikovi diodi priznacheni dlya detektuvannya nadvisokochastotnogo signalu parametrichni varikapi sho zastosovuyutsya v diapazoni nadvisokih chastot u parametrichnih pidsilyuvachah zmishuvalni napivprovidnikovi diodi priznacheni dlya peretvorennya visokochastotnih signaliv u signal promizhnoyi chastoti IstoriyaU 1873 vidkriv princip funkcionuvannya vakuumnogo dioda Pidnosyachi rozzharenij metal do pozitivno zaryadzhenogo elektroskopa i ne torkayuchis jogo vin zmig rozryaditi elektroskop a z negativno zaryadzhenim elektroskopom takogo ne traplyalosya Ce vidkrittya nezalezhno povtoriv Tomas Edison u 1880 roci U chasi cogo vidkrittya bulo nezrozumilo yak mozhna vikoristati cej efekt ale Edison na vsyakij vipadok zapatentuvav vinajdenij pristrij Cherez 20 rokiv Dzhon Ambroz Fleming zbagnuv sho efekt odnostoronnoyi providnosti mozhna vikoristati v radio Vin zapatentuvav svij vinahid u 1904 roci v Britaniyi a v 1905 roci v SShA Princip roboti napivprovidnikovogo dioda vidkriv u 1874 roci Karl Ferdinand Braun Pershij radioprijmach z vikoristannyam kristalichnogo dioda skonstruyuvav Svij vinahid vin zapatentuvav u 1906 roci VigotovlennyaDiodi vigotovlyayut z kremniyu germaniyu selenu ta inshih napivprovidnikiv Rozglyanemo sposobi utvorennya p n perehodu v diodi Cej perehid ne vdayetsya oderzhati mehanichnim z yednannyam napivprovidnikiv bo vidstan mizh p i n oblastyami maye buti ne bilshoyu vid mizhatomnih vidstanej Tomu osnovnimi metodami oderzhannya p n perehodiv ye splavlennya i difuziya Rozglyanemo germaniyevij diod z n elektroprovidnistyu Pri visokij temperaturi v nogo vplavlyayut indij vnaslidok chogo utvoryuyetsya dilyanka z r elektroprovidnistyu Na mezhi cih dilyanok utvoryuyetsya p n perehid Volt amperna harakteristikaChotiri rezhimni oblasti napivprovidnikovogo dioda Volt amperna harakteristika napivprovidnikovogo dioda shematichno pokazana na risunku bez zberezhennya masshtabu Risunok demonstruye chotiri rezhimi roboti napivprovidnikovogo dioda Pri obernenij napruzi bilshij za V b r displaystyle V br nastupaye probij rizke zbilshennya strumu yake vikoristovuyetsya v roboti lavinnih diodiv ta diodiv Zenera Pri obernenij napruzi menshij vid V b r displaystyle V br isnuye tilki malij strum nasichennya zdebilshogo poryadku mikroamperiv Pri prikladenni naprugi v pryamomu napryamku strum zrostaye eksponencijno zalishayuchis malim do naprugi V d displaystyle V d naprugi vidkrivannya dioda Cya napruga mozhe buti riznoyu v zalezhnosti vid tipu dioda vid 0 2 V dlya diodiv Shotki do 4 V u blakitnih svitlodiodiv Volt amperni harakteristiki deyakih diodiv napriklad dioda Ganna i rezonansnogo tunelnogo dioda mozhut mistiti dilyanki z vid yemnoyu diferencialnoyu providnistyu tobto dilyanki na yakih sila strumu v diodi zmenshuyetsya pri zbilshenni prikladenoyi naprugi Taki diodi zruchni dlya vikoristannya v generatorah elektrichnih kolivan Rivnyannya idealnogo diodaDiod Diod Zenera Diod Shotki Tunelnij diod Svitlodiod Fotodiod Varikap Tiristor Poznachennya deyakih diodiv Volt ampernu harakteristiku idealnogo dioda tobto dioda v yakomu ne vrahovuyetsya mozhlivist proboyu ta inshi faktori mozhna opisati rivnyannyam Shokli I I S exp e V a k B T 1 displaystyle I I S left exp left frac eV a k B T right 1 right de I sila strumu I S displaystyle I S sila strumu nasichennya pri zvorotnij napruzi V a displaystyle V a napruga v pryamomu napryamku k B displaystyle k B stala Bolcmana T temperatura Velichinu V T k B T e displaystyle V T k B T e nazivayut termalnoyu naprugoyu Harakteristiki diodivIs strum nasichennya teplovij strum Rb opir bazi dioda Ra aktivnij opir RD diferencijnij opir Cb bar yerna yemnist SD difuzijna yemnist Rtp k teplovij opir perehid korpus KV koeficiyent viprostuvannya fk kontaktna riznicya potencialiv Dopustimi zvorotni naprugi kremniyevih diodiv 1000 1500 V a germaniyevih 100 400 V Interval robochih temperatur kremniyevogo dioda vid 60 C do 150 C a dlya germaniyevogo vid 60 C do 85 C Tomu zaraz v osnovnomu vikoristovuyut kremniyevi diodi VikoristannyaDiodi shiroko vikoristovuyutsya v elektrotehnici elektronici ta radiotehnici Z riznoyu metoyu v zalezhnosti vid yih harakteristik Vlastivist dioda provoditi strum lishe v odnomu napryamku zastosovuyut u vipryamlyachah dlya peretvorennya zminnogo strumu na postijnij Diodi vikoristovuyutsya pri demodulyaciyi amplitudno modulovanogo radiosignalu tobto vidilennya nizkochastotnoyi skladovoyi z visokochastotnogo signalu Razom iz inshimi elektronnimi komponentami diodi mozhut vikoristovuvatisya dlya stvorennya AND i OR logichnih elementiv Svitlodiodi vikoristovuyutsya yak dzherela svitla a fotodiodi yak jogo indikatori Robota diodiv chutliva do radioaktivnih promeniv sho dozvolyaye vikoristovuvati yih yak detektori ionizuyuchogo viprominyuvannya zokrema detektori elementarnih chastinok Odna taka chastinka maye energiyu v sotni tisyach i miljoni elektronvolt Prohodyachi cherez napivprovidnik vona stvoryuye znachnu koncentraciyu nosiyiv zaryadu Neosnovni nosiyi zaryadu legko prohodyat cherez p n perehid dioda pidklyuchenogo u zvorotnomu napryamku stvoryuyuchi strum vimiryuyuchi yakij mozhna ociniti harakteristiki chastinki Postijne oprominennya vplivaye na harakteristiki dioda a tomu diodi mozhna vikoristovuvati ne tilki dlya detektuvannya chastinok a j dlya vimiryuvannya doz oprominennya Dlya ciyeyi meti osoblivo zruchni PIN diodi v yakih p ta n oblasti rozdileni shirokoyu dilyankoyu izolyatora nelegovanogo napivprovidnika Zavdyaki shirini takoyi oblasti radiacijni poshkodzhennya detektuvati legshe Diodi vikoristovuyutsya takozh dlya vimiryuvannya temperaturi oskilki padinnya naprugi na diodi pri pryamomu vklyuchenni zalezhit vid temperaturi Varikapi vikonuyut rol kerovanoyi naprugoyu yemnosti Diodi z vid yemnoyu volt ampernoyu harakteristikoyu ye nelinijnimi elementami shem generatoriv visokochastotnih kolivan Inshe vikoristannya diodiv u klaviaturi elektronnih muzichnih instrumentiv Dlya zmenshennya kilkosti provodiv ci instrumenti chasto vikoristovuyut plati klaviaturnih matric Kontroler klaviaturi skanuye ryadki j stovpchiki shob viznachiti yaku klavishu natisnuv muzikant Vinikaye problema v tomu sho pri odnochasnomu natisnenni na dekilka klavish strum mozhe tekti v zvorotnomu napryamku j viklikati fantomni noti Shob zapobigti comu klaviaturni matrici mayut diod pid kozhnoyu klavisheyu Diod dvohelektrodnij elektronnij prilad volodiye riznoyu providnistyu zalezhno vid napryamu elektrichnogo strumu Elektrod dioda pidklyuchenij do pozitivnogo polyusa dzherela strumu koli diod vidkritij tobto maye malenkij opir nazivayut anodom pidklyuchenij do negativnogo polyusa katodom Diodi buvayut elektrovakuumnimi gazonapovnenimi gazotroni stabilitroni napivprovidnikovimi i in V nash chas koli v perevazhnij bilshosti vipadkiv zastosovuyutsya napivprovidnikovi diodi Lampovi diodi yavlyayut soboyu radiolampu z dvoma robochimi elektrodami odin z yakih pidigrivayetsya nitkoyu rozzharennya Zavdyaki comu chastina elektroniv zalishaye poverhnyu rozigritogo elektroda katoda i pid diyeyu elektrichnogo polya ruhayetsya do inshogo elektroda anodu Yaksho zh pole spryamovane v protilezhnu storonu elektrichne pole pereshkodzhaye cim elektronam ta strumu praktichno nema Diodi shiroko vikoristovuyutsya dlya peretvorennya zminnogo strumu v postijnij tochnishe v odnospryamovanij pulsuyuchij Diodnij vipryamlyach Tobto 4 dioda dlya odnofaznoyi shemi 6 dlya trifaznoyi napivmostovoyi shemi abo 12 dlya trifaznoyi povnomostovoyi shemi z yednanih mizh soboyu za shemoyu osnovnij komponent blokiv zhivlennya praktichno vsih elektronnih pristroyiv Diodnij trifaznij vipryamlyach na troh paralelnih napivmostah zastosovuyetsya v avtomobilnih generatorah vin peretvoryuye zminnij trifaznij strum generatora v postijnij strum bortovoyi merezhi avtomobilya Zastosuvannya generatora zminnogo strumu v poyednanni z dodanimi vipryamlyachem zamist generatora postijnogo strumu zi shitkovo kolektornim vuzlom dozvolilo znachno zmenshiti rozmiri avtomobilnogo generatora i pidvishiti jogo nadijnist Ce viklikano tiyeyu osoblivistyu danih vipryamlyachiv sho pri perevishenni mezhi dopustimogo strumu vidbuvayetsya vigorannya selenu dilyankami ne prizvodit do pevnogo stupenya ni do vtrati vipryamnih vlastivostej ni do korotkogo zamikannya proboyu V visokovoltnih vipryamlyachah zastosovuyutsya selenovi visokovoltni stovpi z bezlichi poslidovno z yednanih selenovih vipryamlyachiv i kremniyevi visokovoltni stovpi z bezlichi poslidovno z yednanih kremniyevih diodiv Diodi v poyednanni z kondensatorami zastosovuyutsya dlya vidilennya nizkochastotnoyi modulyaciyi z amplitudno modulovanogo radiosignalu abo inshih modulovanih signaliv Diodni detektori zastosovuyutsya majzhe u vsih radioprijmalnih pristroyah Diodi zastosovuyutsya takozh dlya zahistu riznih pristroyiv vid nepravilnoyi polyarnosti vklyuchennya tosho Vidoma shema diodnim zahistom shem postijnogo strumu z induktivnostyami vid stribkiv pri vimikanni zhivlennya Diod vklyuchayetsya paralelno kotushci tak sho v robochomu stani diod zakritij U takomu vipadku yaksho rizko vimknuti zbirku vinikne strum cherez diod i sila strumu bude zmenshuvatisya povilno ERS indukciyi bude dorivnyuye padinnyu naprugi na diodi i ne vinikne potuzhnogo stribka naprugi sho privodit do iskrinnya kontaktiv i vigoryannya napivprovidnikiv Zastosovuyutsya dlya komutaciyi visokochastotnih signaliv Upravlinnya zdijsnyuyetsya postijnim strumom podil VCh i keruyuchogo signalu z dopomogoyu kondensatoriv i induktivnostej Div takozhpin diod Diod Ganna Lavinno prolitnij diodPrimitkiDSTU 2385 94 Priladi elektrovakuumni Termini ta viznachennya Benzar V K Slovar spravochnik po elektrotehnike promyshlennoj elektronike i avtomatike Minsk Vyshejshaya shkola 1985 S 54 176 s Gurlev D S Spravochnik po elektronnym priboram Kiev Tehnika 1974 512 s DSTU 2449 94 Priladi napivprovidnikovi Termini ta viznachennya DzherelaDSTU 2385 94 Priladi elektrovakuumni Termini ta viznachennya DSTU 2722 94 Priladi gazorozryadni Termini ta viznachennya DSTU 2449 94 Priladi napivprovidnikovi Termini ta viznachennya Kaganov I L Ionnye pribory Ucheb posobie M Energiya 1972 525 s Mala girnicha enciklopediya u 3 t za red V S Bileckogo D Donbas 2004 T 1 A K 640 s ISBN 966 7804 14 3 Ukrayinskij radyanskij enciklopedichnij slovnik T 1 Kiyiv 1986 Vasilyeva L D Medvedenko B I Yakimenko Yu I Napivprovidnikovi priladi Pidruchnik K Kondor 2008 556 s ISBN 966 622 103 9 Radionov S V Osnovi radiotehniki K 1996 Yaremenko I V Radiotehnika dlya vseh M 1994 ros Slovnik dovidnik z radiotehniki K 1991 Sze S M Modern Semiconductor Device Physics Wiley Interscience ISBN 0 471 15237 4 angl