Де́лос (сучасний Ділос) (грец. Δήλος) — найменший із Кікладських островів в Егейському морі (4,5 км в довжину, найбільша ширина 1,3 км); територія Греції. Площа — 3,2 км². Найвища точка острова — гора (112 м).
Делос | ||||
---|---|---|---|---|
грец. Δήλος | ||||
![]() Амфітеатр на Делосі | ||||
Карта | ||||
Острів Делос на мапі Греції | ||||
Географія | ||||
37°24′ пн. ш. 25°16′ сх. д. / 37.400° пн. ш. 25.267° сх. д.Координати: 37°24′ пн. ш. 25°16′ сх. д. / 37.400° пн. ш. 25.267° сх. д. | ||||
Місцерозташування | Егейське море | |||
Акваторія | Егейське море | |||
Група островів | Кіклади | |||
Площа | 3,2 км² | |||
Довжина | 5 км | |||
Ширина | 0,25 км | |||
Найвища точка | г. , 112 м | |||
Країна | ||||
| ||||
Регіон | Південні Егейські острови, Кікладські острови | |||
(Адм. одиниця) | d d | |||
Населення | 14 000 (2001) | |||
![]() Делос Делос (Греція) | ||||
|
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkk0TDBSbGJHOXpYeVV5T0ZoSlNTVXlPVjhsTWpnME56UTJNakEyTXpZNEpUSTVMbXB3Wnk4eU5qQndlQzFFWld4dmMxOGxNamhZU1VrbE1qbGZKVEk0TkRjME5qSXdOak0yT0NVeU9TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Згідно з міфом, колись Делос був плавучим островом, що блукав по морях, поки Зевс не повелів Посейдонові закріпити його на місці, з тим щоб на ньому могла сховатися і звільнитися від тягаря Лєто, яка і народила тут, поблизу Священного озера, близнят Аполлона і Артеміду.
Виявлені при розкопках предмети, що відносяться до ранньої бронзової доби, показують, що люди з'явилися на Делосі в III тисячолітті до н. е. Можливо, ще в 10 столітті до н. е. Делос був колонізований іонійцямі, що перетворили його на центр культу Аполлона, де щорічно проводилися прекрасні іонійські святкування.
Епоха найбільшої величі Делоса припадає на 8 і 7 століття до н. е., коли він був релігійним і політичним центром союзу іонійських держав (Делоської амфіктіонії). Як столиця Делосського союзу, заснованого в 478—477 роках до н. е. під егідою Афін, острів став об'єднуючою ланкою грецької демократії і сховищем скарбниці союзу. Навіть після того, як в 454 році до н. е. скарбниця була перенесена до Афін і Делоській союз почав перетворюватися на Афінську архе, Делос зберіг своє релігійне значення.
Тиран Пісістрат, що правив в Афінах в другій половині 6 століття до н. е. прибрав всі поховання з тієї частини острова, яка була видна з боку храму. Людські останки разом із заупокійними дарами з могил були перенесені на ближній, крупніший острів Ренію (сучасна , іноді його називають Великими Делос) і поховані в загальній могилі, де у 20 столітті їх виявили археологи. Повторне «очищення» острова було зроблене афінянами в 426 році до н. е., і тоді ж був виданий закон, по якому на Делосі заборонялося народжувати і вмирати.
Відтепер великі іонійські торжества справлялися кожні п'ять років, малі — щорічно. Щороку особливий корабель зі священним посольством, що називався «феорія», відпливав з Афін до берегів Делоса. До повернення корабля заборонялося виконувати смертні вироки, і саме тому в 399 році до н. е. була відстрочена страта Сократа. Влада Афін над Делосом тривала до епохи Олександра Македонського. З 322 по 166 рік до н. е. Делос користувався незалежністю.
У 166 році до н. е. римляни повернули острів під владу Афін, а після руйнування римлянами Коринфа в 146 році до н. е. Делос на якийсь час перетворився на торговий центр Егейського моря. У 88 і 69 роки до н. е., в період Мітрідатових воєн, острів піддався розграбуванню, населення було частиною знищено, а частиною продано в рабство. Римлянам вдалося частково відновити Делос, але зміна торгових маршрутів привела до того, що до 2 століття н. е. острів був практично покинутий.
Стародавня забудова острова
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemc1TDBodmRYTmxjMTl2Ymw5RVpXeHZjMThsTWpoWVNVbEpKVEk1WHlVeU9EVXhPREk0TkRFeE1qUWxNamt1YW5Cbkx6STJNSEI0TFVodmRYTmxjMTl2Ymw5RVpXeHZjMThsTWpoWVNVbEpKVEk1WHlVeU9EVXhPREk0TkRFeE1qUWxNamt1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![]() | Світова спадщина ЮНЕСКО, об'єкт №530530 (англ.) |
В ході проведених французькими археологами з 1873 році розкопок на Делосі була виявлена храмова ділянка в оточенні крупних торгових установ і житлового кварталу. До святилища Аполлона вела з гавані широка дорога з колонадами. Ще величніша колонада, повернена фасадом до моря, була побудована македонським царем Филипом V близько 200 року до н. е.
Головною будівлею на священній ділянці був храм Аполлона, будівля дорійського ордера, що зводилася з кінця 5 по початок 3 століття до н. е. Північніше стояли два дещо менших храми більшого віку, які фігурують в написах як Храм афінян і Вапняковий храм. На північний схід від храму Аполлона розташовувалася особлива священна ділянка Артеміди, храм якої побудований в 2 столітті до н. е. поверх основ стародавніших святилищ. Восени 1946 року тут був знайдений скарб, що містив ранні вироби із золота, слонової кістки і бронзи. Деякі предмети, прикрашені рельєфними зображеннями людей і тварин, відносяться до мікенської епохи (1400 — 1200 роки до н. е.). Це найстародавніші зроблені на Делосі знахідки, пов'язані з святилищем. З північного сходу храм Аполлона оточували збудовані по дузі п'ять невеликих будівель у вигляді храмів (ймовірно, скарбниці, де зберігалися приношення). Довга будівля незвичайної архітектури, що іменується в літературі «портиком Биків», розташована на схід від храму Аполлона, а уздовж північної сторони священної ділянки височіє довга колонада з двома крилами, побудована одним з македонських царів, швидше за все Антигоном Гонатом, біля середини 3 століття до н. е. Було також безліч менших будівель, а також монументів і статуй, найчудовішою з яких була колосальна мармурова статуя Аполлона 6 століття до н. е., дар жителів острова Наксос. Збереглися величезний постамент цього пам'ятника з присвятним написом і два великі уламки самої статуї.
На північ від святилища на західному березі Священного озера (нині осушеного) знаходилася тераса Левів, на якій підносилися дев'ять архаїчних статуй левів з наксоського мармуру, ймовірно, також дар жителів Наксоса. П'ять статуй, які були знайдені при розкопках, повернено на постаменти, шосту відвезли до Венеції ще в 17 столітті. Дві великі будівлі на південь і північний захід від озера відносяться до епохи розквіту торгівлі на Делосі, тобто до кінця 2 століття до н. е. Між озером і гаванню близько 210 року до н. е. була зведена унікальна за проектом багатоколонна базиліка, що використовувалася торговцями. Ще далі від озера на північ — руїни стадіону і гімнасія.
На південь від священної ділянки розташовуються житлові квартали, по руїнах можлива реконструкція багатьох будинків з розташованими навколо внутрішнього дворика приміщеннями. Будинки були прикрашені мозаїками і розписами, що збереглись у великих кількостях. На південній околиці району на початку 3 століття до н. е. був збудований театр просто неба. Амфітеатр перетворився на руїни, але добре збереглася мармурова стіна, що оточувала його.
На вершині гори Кінф було святилище Зевса і Афіни. Нижче — священний грот із склепінням з крупних гранітних блоків. Ймовірно, тут було стародавнє святилище Аполлона, відновлене в 3 столітті до н. е. На західному схилі гори — святилища іноземних богів, засновані торговцями з різних країн Середземномор'я. Зокрема, тут були три культові ділянки Серапіса і один — Ісіди, а також декілька будівель, відведених для поклоніння єгипетським богам. Було і святилище сирійських богів з невеликим театром, і Кабіріон, присвячений містеріальному культу самофракійських богів, а також багато інших вівтарів і храми менш відомих божеств.
Див. також
Джерела
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Delos |
- Словник античної міфології. — К.: Наукова думка, 1985. — 236 сторінок.
- Енциклопедія Кругосвіт [ 5 квітня 2008 у Wayback Machine.](рос.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
De los suchasnij Dilos grec Dhlos najmenshij iz Kikladskih ostroviv v Egejskomu mori 4 5 km v dovzhinu najbilsha shirina 1 3 km teritoriya Greciyi Plosha 3 2 km Najvisha tochka ostrova gora 112 m Delosgrec DhlosAmfiteatr na DelosiKarta Ostriv Delos na mapi GreciyiOstriv Delos na mapi GreciyiGeografiya37 24 pn sh 25 16 sh d 37 400 pn sh 25 267 sh d 37 400 25 267 Koordinati 37 24 pn sh 25 16 sh d 37 400 pn sh 25 267 sh d 37 400 25 267Misceroztashuvannya Egejske moreAkvatoriya Egejske moreGrupa ostroviv KikladiPlosha 3 2 km Dovzhina 5 kmShirina 0 25 kmNajvisha tochka g 112 mKrayinaGreciyaRegion Pivdenni Egejski ostrovi Kikladski ostroviAdm odinicya d dNaselennya 14 000 2001 DelosDelos Greciya Delos u VikishovishiIstoriyaTerasa leviv na Delosi Zgidno z mifom kolis Delos buv plavuchim ostrovom sho blukav po moryah poki Zevs ne poveliv Posejdonovi zakripiti jogo na misci z tim shob na nomu mogla shovatisya i zvilnitisya vid tyagarya Lyeto yaka i narodila tut poblizu Svyashennogo ozera bliznyat Apollona i Artemidu Viyavleni pri rozkopkah predmeti sho vidnosyatsya do rannoyi bronzovoyi dobi pokazuyut sho lyudi z yavilisya na Delosi v III tisyacholitti do n e Mozhlivo she v 10 stolitti do n e Delos buv kolonizovanij ionijcyami sho peretvorili jogo na centr kultu Apollona de shorichno provodilisya prekrasni ionijski svyatkuvannya Epoha najbilshoyi velichi Delosa pripadaye na 8 i 7 stolittya do n e koli vin buv religijnim i politichnim centrom soyuzu ionijskih derzhav Deloskoyi amfiktioniyi Yak stolicya Delosskogo soyuzu zasnovanogo v 478 477 rokah do n e pid egidoyu Afin ostriv stav ob yednuyuchoyu lankoyu greckoyi demokratiyi i shovishem skarbnici soyuzu Navit pislya togo yak v 454 roci do n e skarbnicya bula perenesena do Afin i Deloskij soyuz pochav peretvoryuvatisya na Afinsku arhe Delos zberig svoye religijne znachennya Tiran Pisistrat sho praviv v Afinah v drugij polovini 6 stolittya do n e pribrav vsi pohovannya z tiyeyi chastini ostrova yaka bula vidna z boku hramu Lyudski ostanki razom iz zaupokijnimi darami z mogil buli pereneseni na blizhnij krupnishij ostriv Reniyu suchasna inodi jogo nazivayut Velikimi Delos i pohovani v zagalnij mogili de u 20 stolitti yih viyavili arheologi Povtorne ochishennya ostrova bulo zroblene afinyanami v 426 roci do n e i todi zh buv vidanij zakon po yakomu na Delosi zaboronyalosya narodzhuvati i vmirati Vidteper veliki ionijski torzhestva spravlyalisya kozhni p yat rokiv mali shorichno Shoroku osoblivij korabel zi svyashennim posolstvom sho nazivavsya feoriya vidplivav z Afin do beregiv Delosa Do povernennya korablya zaboronyalosya vikonuvati smertni viroki i same tomu v 399 roci do n e bula vidstrochena strata Sokrata Vlada Afin nad Delosom trivala do epohi Oleksandra Makedonskogo Z 322 po 166 rik do n e Delos koristuvavsya nezalezhnistyu U 166 roci do n e rimlyani povernuli ostriv pid vladu Afin a pislya rujnuvannya rimlyanami Korinfa v 146 roci do n e Delos na yakijs chas peretvorivsya na torgovij centr Egejskogo morya U 88 i 69 roki do n e v period Mitridatovih voyen ostriv piddavsya rozgrabuvannyu naselennya bulo chastinoyu znisheno a chastinoyu prodano v rabstvo Rimlyanam vdalosya chastkovo vidnoviti Delos ale zmina torgovih marshrutiv privela do togo sho do 2 stolittya n e ostriv buv praktichno pokinutij Starodavnya zabudova ostrovaBudivli na Delosi Dekorativna mozayichna pidloga marmurova kolona Svitova spadshina YuNESKO ob yekt 530530 angl V hodi provedenih francuzkimi arheologami z 1873 roci rozkopok na Delosi bula viyavlena hramova dilyanka v otochenni krupnih torgovih ustanov i zhitlovogo kvartalu Do svyatilisha Apollona vela z gavani shiroka doroga z kolonadami She velichnisha kolonada povernena fasadom do morya bula pobudovana makedonskim carem Filipom V blizko 200 roku do n e Golovnoyu budivleyu na svyashennij dilyanci buv hram Apollona budivlya dorijskogo ordera sho zvodilasya z kincya 5 po pochatok 3 stolittya do n e Pivnichnishe stoyali dva desho menshih hrami bilshogo viku yaki figuruyut v napisah yak Hram afinyan i Vapnyakovij hram Na pivnichnij shid vid hramu Apollona roztashovuvalasya osobliva svyashenna dilyanka Artemidi hram yakoyi pobudovanij v 2 stolitti do n e poverh osnov starodavnishih svyatilish Voseni 1946 roku tut buv znajdenij skarb sho mistiv ranni virobi iz zolota slonovoyi kistki i bronzi Deyaki predmeti prikrasheni relyefnimi zobrazhennyami lyudej i tvarin vidnosyatsya do mikenskoyi epohi 1400 1200 roki do n e Ce najstarodavnishi zrobleni na Delosi znahidki pov yazani z svyatilishem Z pivnichnogo shodu hram Apollona otochuvali zbudovani po duzi p yat nevelikih budivel u viglyadi hramiv jmovirno skarbnici de zberigalisya prinoshennya Dovga budivlya nezvichajnoyi arhitekturi sho imenuyetsya v literaturi portikom Bikiv roztashovana na shid vid hramu Apollona a uzdovzh pivnichnoyi storoni svyashennoyi dilyanki visochiye dovga kolonada z dvoma krilami pobudovana odnim z makedonskih cariv shvidshe za vse Antigonom Gonatom bilya seredini 3 stolittya do n e Bulo takozh bezlich menshih budivel a takozh monumentiv i statuj najchudovishoyu z yakih bula kolosalna marmurova statuya Apollona 6 stolittya do n e dar zhiteliv ostrova Naksos Zbereglisya velicheznij postament cogo pam yatnika z prisvyatnim napisom i dva veliki ulamki samoyi statuyi Na pivnich vid svyatilisha na zahidnomu berezi Svyashennogo ozera nini osushenogo znahodilasya terasa Leviv na yakij pidnosilisya dev yat arhayichnih statuj leviv z naksoskogo marmuru jmovirno takozh dar zhiteliv Naksosa P yat statuj yaki buli znajdeni pri rozkopkah poverneno na postamenti shostu vidvezli do Veneciyi she v 17 stolitti Dvi veliki budivli na pivden i pivnichnij zahid vid ozera vidnosyatsya do epohi rozkvitu torgivli na Delosi tobto do kincya 2 stolittya do n e Mizh ozerom i gavannyu blizko 210 roku do n e bula zvedena unikalna za proektom bagatokolonna bazilika sho vikoristovuvalasya torgovcyami She dali vid ozera na pivnich ruyini stadionu i gimnasiya Na pivden vid svyashennoyi dilyanki roztashovuyutsya zhitlovi kvartali po ruyinah mozhliva rekonstrukciya bagatoh budinkiv z roztashovanimi navkolo vnutrishnogo dvorika primishennyami Budinki buli prikrasheni mozayikami i rozpisami sho zbereglis u velikih kilkostyah Na pivdennij okolici rajonu na pochatku 3 stolittya do n e buv zbudovanij teatr prosto neba Amfiteatr peretvorivsya na ruyini ale dobre zbereglasya marmurova stina sho otochuvala jogo Na vershini gori Kinf bulo svyatilishe Zevsa i Afini Nizhche svyashennij grot iz sklepinnyam z krupnih granitnih blokiv Jmovirno tut bulo starodavnye svyatilishe Apollona vidnovlene v 3 stolitti do n e Na zahidnomu shili gori svyatilisha inozemnih bogiv zasnovani torgovcyami z riznih krayin Seredzemnomor ya Zokrema tut buli tri kultovi dilyanki Serapisa i odin Isidi a takozh dekilka budivel vidvedenih dlya pokloninnya yegipetskim bogam Bulo i svyatilishe sirijskih bogiv z nevelikim teatrom i Kabirion prisvyachenij misterialnomu kultu samofrakijskih bogiv a takozh bagato inshih vivtariv i hrami mensh vidomih bozhestv Div takozhApolon Afinskij morskij soyuzDzherelaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Delos Slovnik antichnoyi mifologiyi K Naukova dumka 1985 236 storinok Enciklopediya Krugosvit 5 kvitnya 2008 u Wayback Machine ros