Голо́сків — село в Україні, у Гуменецькій сільській територіальній громаді Кам'янець-Подільського району Хмельницької області.
село Голосків | |
---|---|
Країна | |
Область | Хмельницька область |
Район | Кам'янець-Подільський район |
Громада | Гуменецька сільська громада |
Основні дані | |
Засноване | 1460 |
Населення | 1661 |
Площа | 4,211 км² |
Густота населення | 394,44 осіб/км² |
Поштовий індекс | 32340 |
Телефонний код | +380 3849 |
Географічні дані | |
Географічні координати | 48°44′43″ пн. ш. 26°33′02″ сх. д. / 48.74528° пн. ш. 26.55056° сх. д.Координати: 48°44′43″ пн. ш. 26°33′02″ сх. д. / 48.74528° пн. ш. 26.55056° сх. д. |
Водойми | річки: Смотрич, |
Місцева влада | |
Адреса ради | 32325, Хмельницька обл., Кам'янець-Подільський р-н, с. Гуменці, вул. Центральна, 69 |
Карта | |
![]() Голосків | |
![]() Голосків | |
Мапа | |
|
Назва
Можливе походження назви села «Голосків» походить від слів «голі скелі». Село з обох боків затиснуте скелястими берегами річки Смотрич, позбавлених рослинності.
Географія
Подільське село Голосків розташоване в південно-західній частині України, за 7 кілометрів від Кам’янця-Подільського на річці Смотрич. На північній околиці села річка впадає у річку Смотрич.
Клімат
Голосків знаходяться в межах вологого континентального клімату із теплим літом, але діяльність людини призводить до поганих змін та глобального потепління.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekppTHlWRU1DVTVNeVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDUVNWRU1TVTVOaVZFTUNWQ01pMWZKVVF3SlVFeEpVUXdKVUl3SlVRd0pVSTBKVVF3SlVJNEpVUXdKVUl4SlVRd0pVSkVKVVF3SlVJNEpVUXdKVUk1WHlWRU1DVkNNU1ZFTVNVNE15VkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNRVjhsUkRBbFFUQWxSREFsUWpnbFJEQWxRa01sUkRFbE9ERWxSREVsT0VNbFJEQWxRa0VsUkRBbFFrVWxSREFsUWpNbFJEQWxRa1V0SlVRd0pUbEJKVVF3SlVKRkpVUXhKVGd3SlVReEpUZ3hKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpCSlVRd0pVSkZKVVF3SlVJeUpVUXdKVUl3TFRFdWFuQm5Mekl3TUhCNExTVkVNQ1U1TXlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ1FTVkVNU1U1TmlWRU1DVkNNaTFmSlVRd0pVRXhKVVF3SlVJd0pVUXdKVUkwSlVRd0pVSTRKVVF3SlVJeEpVUXdKVUpFSlVRd0pVSTRKVVF3SlVJNVh5VkVNQ1ZDTVNWRU1TVTRNeVZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUVY4bFJEQWxRVEFsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtNbFJERWxPREVsUkRFbE9FTWxSREFsUWtFbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqTWxSREFsUWtVdEpVUXdKVGxCSlVRd0pVSkZKVVF4SlRnd0pVUXhKVGd4SlVRd0pVSXdKVVF3SlVKQkpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXlKVVF3SlVJd0xURXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlV5TDBodmJHOWtiMjF2Y2w4eExuQnVaeTh5TURCd2VDMUliMnh2Wkc5dGIzSmZNUzV3Ym1jPS5wbmc=.png)
У селі виявлено знаряддя праці трипільської культури та поховання доби ранньої бронзи (III тисячоліття до н.е.).
Перша згадка — 1460 р. в списку сіл, з яких король Казимир Ягелончик дозволив кам'янецьким єпископам брати десятину.
В 1553 р. Івану Свірчу, й сину його Івану, Сигізмунд II Август надав Голосків в пожиттєве користування.
1615 р. Голосків розділився на Старий та Новий, орендарем став Краушовський з дружиною Урсулою з Свірзьких. 1627 р. володар Броніслав Грушецький (войський і ловчий чернігівський, чашник галицький; помер 1673 р.); 1629 р. за його сприяння було збудовано оборонний замок, кам'яну фортецю, для оборони перед татарськими та волоськими наїздами.
В 1793 р. власник Аркадій Морков, на межі ХІХ-ХХ століть його онук — Микола Володимирович Римський-Корсаков (1825—1900).
Перші відомості про храм Різдва в Голоскові — 1741 р. (дерев'яна церквиця). 1782 р. звели муровану церкву (існувала до 1882 р.).
Внаслідок поразки визвольних змагань на початку XX століття(1919р), село надовго окуповане більшовицькими загарбниками.
Радянська окупація принесла колективізацію та розкуркулення, мешканці села зазнали репресій.
В 1932–1933 селяни села пережили сталінський геноцид. Ті жахливі часи описують дитячі спогади жителя села Омеляна Корби:
![]() |
| ![]() |
Роки Великого терору 1936-1937 .Багато сімей було висилено(за етнічними признаками) до Казахстану як громадян польської національності
Після завершення Другої світової війни у 1946—1947 роках село вчергове пережило голодомор.
Сучасний Голосків – це село, яке утворилося внаслідок злиття, відповідно до ухвали облвиконкому від 12 січня 1967 р., трьох сусідніх сіл на річці Смотрич: Голоскова, і .
З 1991 року в складі незалежної України.
13 серпня 2015 року внаслідок об'єднання сільських рад село ввійшло до складу Гуменецької сільської громади.
Населення
Згідно з переписом УРСР 1989 року чисельність наявного населення села становила 1689 осіб, з яких 758 чоловіків та 931 жінка.
За переписом населення України 2001 року в селі мешкало 1627 осіб.
Населення у 2015 році становить 1419 осіб, населення села скоротилось на 12,78 % порівняно зі 2001 роком та на 15,98 % зі 1989 роком.
Мова
У селі поширені західноподільська говірка та південноподільська говірка, що відносяться до подільського говору, який належить до південно-західного наріччя.
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
Мова | Відсоток |
---|---|
українська | 99,40 % |
російська | 0,60 % |
Відомі люди
Народилися
- Ківерчук Юрій Петрович (1884—1968) — підполковник Армії УНР, організатор партизанського загону імені Кармелюка на Поділлі, в еміграції — полковник.
- Ремішевський Віталій Валентинович (1974—2015) — солдат Збройних сил України, учасник російсько-української війни 2014—2017.
- Хім'як В'ячеслав Антонович (1949 р.н.) — український актор, режисер, педагог, професор, народний артист України.
Охорона природи
Село лежить у межах національного природного парку «Подільські Товтри».
Галерея
- Голосків церква
- Панський маєток. В ньому розташована школа.
- Панський маєток.
- Люстра, панський маєток.
- Меморіальна дошка Римському-Корсакову, розміщена на фасаді маєтку.
- Залишки грубки у маєтку.
- Конюшні поблизу панського маєтку.
- Часовня, почивальня поміщиків, поблизу маєтку. Була складовою загального архітектурного комплексу.
- Млин у селі Цівківці, на будинку млина є позначка 1907 року про рівень річки під час повені.
- Пам'ятний знак червоноармійцям.
- Пам'ятний знак Німецько-радянській війні.
Див. також
- Голосківський парк — парк-пам'ятка садово-паркового мистецтва місцевого значення.
- Поділля — історико-географічна область.
- Подоляни — етнографічна група українців, населення Поділля.
- Подільський говір — різновид говорів української мови.
Примітки
- Адам Бонецкий. Gruszeccy v. Grusieccy h. Lubicz z Gruszki // Гербовник польський = Herbarz polski. — Варшава : skł. gł. Gebethner i Wolff, 1904. — Т. VII: Grabowscy - Hulkiewiczowie. — С. 142–145.
- Каспер Несецький. Gruszecki herbu Lubicz // Гербовник польський = Herbarz polski. — Лейпциг : J.N. Bobrowicz, 1839-1845. — Т. IV. — С. 301-302.
- Jan Ciechanowicz. Gruszecki (Grušeckas) herbu Ślepowron i Lubicz // Rody rycerskie Wielkiego Księstwa Litewskiego. — Лейпциг : FOSZE, 2001. — Т. III: E-K. — С. 96. — .
- . carpathians.eu. Архів оригіналу за 31 грудня 2013. Процитовано 29 грудня 2013.
- . Замки і храми України. Архів оригіналу за 9 листопада 2013. Процитовано 29 грудня 2013.
- ГОЛОДНА ПРАВДА ПІД ГРИФОМ «ТАЄМНО»
- ВВРУ, 2015, № 47, стор. 2413
- Кількість наявного та постійного населення по кожному сільському населеному пункту, Хмельницька область (осіб) - Регіон, Рік, Категорія населення , Стать (1989(12.01)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України.
- Кількість наявного населення по кожному сільському населеному пункту, Хмельницька область (осіб) - Регіон , Рік (2001(05.12)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України.
- Розподіл населення за рідною мовою, Хмельницька область (у % до загальної чисельності населення) - Регіон, Рік , Вказали у якості рідної мову (2001(05.12)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України.
Література
- . Голосків (село на Поділлі: історія і сучасність). — Кам'янець-Подільський — Київ: Рідний край, 1999. — 368 с.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Goloskiv Golo skiv selo v Ukrayini u Gumeneckij silskij teritorialnij gromadi Kam yanec Podilskogo rajonu Hmelnickoyi oblasti selo Goloskiv Mayetok v seli Goloskiv Krayina Ukrayina Oblast Hmelnicka oblast Rajon Kam yanec Podilskij rajon Gromada Gumenecka silska gromada Osnovni dani Zasnovane 1460 Naselennya 1661 Plosha 4 211 km Gustota naselennya 394 44 osib km Poshtovij indeks 32340 Telefonnij kod 380 3849 Geografichni dani Geografichni koordinati 48 44 43 pn sh 26 33 02 sh d 48 74528 pn sh 26 55056 sh d 48 74528 26 55056 Koordinati 48 44 43 pn sh 26 33 02 sh d 48 74528 pn sh 26 55056 sh d 48 74528 26 55056 Vodojmi richki Smotrich Misceva vlada Adresa radi 32325 Hmelnicka obl Kam yanec Podilskij r n s Gumenci vul Centralna 69 Karta Goloskiv Goloskiv Mapa Goloskiv u VikishovishiNazvaMozhlive pohodzhennya nazvi sela Goloskiv pohodit vid sliv goli skeli Selo z oboh bokiv zatisnute skelyastimi beregami richki Smotrich pozbavlenih roslinnosti GeografiyaPodilske selo Goloskiv roztashovane v pivdenno zahidnij chastini Ukrayini za 7 kilometriv vid Kam yancya Podilskogo na richci Smotrich Na pivnichnij okolici sela richka vpadaye u richku Smotrich Klimat Goloskiv znahodyatsya v mezhah vologogo kontinentalnogo klimatu iz teplim litom ale diyalnist lyudini prizvodit do poganih zmin ta globalnogo poteplinnya IstoriyaSadibnij budinok Rimskogo Korsakova Nacionalnij bank represovanih Spisok zhertv Golodomoru Hmelnicka oblast U seli viyavleno znaryaddya praci tripilskoyi kulturi ta pohovannya dobi rannoyi bronzi III tisyacholittya do n e Persha zgadka 1460 r v spisku sil z yakih korol Kazimir Yagelonchik dozvoliv kam yaneckim yepiskopam brati desyatinu V 1553 r Ivanu Svirchu j sinu jogo Ivanu Sigizmund II Avgust nadav Goloskiv v pozhittyeve koristuvannya 1615 r Goloskiv rozdilivsya na Starij ta Novij orendarem stav Kraushovskij z druzhinoyu Ursuloyu z Svirzkih 1627 r volodar Bronislav Grusheckij vojskij i lovchij chernigivskij chashnik galickij pomer 1673 r 1629 r za jogo spriyannya bulo zbudovano oboronnij zamok kam yanu fortecyu dlya oboroni pered tatarskimi ta voloskimi nayizdami V 1793 r vlasnik Arkadij Morkov na mezhi HIH HH stolit jogo onuk Mikola Volodimirovich Rimskij Korsakov 1825 1900 Pershi vidomosti pro hram Rizdva v Goloskovi 1741 r derev yana cerkvicya 1782 r zveli murovanu cerkvu isnuvala do 1882 r Vnaslidok porazki vizvolnih zmagan na pochatku XX stolittya 1919r selo nadovgo okupovane bilshovickimi zagarbnikami Radyanska okupaciya prinesla kolektivizaciyu ta rozkurkulennya meshkanci sela zaznali represij V 1932 1933 selyani sela perezhili stalinskij genocid Ti zhahlivi chasi opisuyut dityachi spogadi zhitelya sela Omelyana Korbi Lyudi pomirali prosto na dorozi pid murom v hati na lizhku na polu V seli goloduvali vsi Mi yili shkulki yih dostavali rukami z richki yili merzlu i gnilu kartoplyu buraki garbuzi na dechci pidsmazhuvali i yili napivsiri Zbirali v lisi zeleni slivki lobodu pekuchu kropivu z akaciyi cvit z vishen listya Yili voronyachi yajcya gorobciv voroni diki golubi Roki Velikogo teroru 1936 1937 Bagato simej bulo visileno za etnichnimi priznakami do Kazahstanu yak gromadyan polskoyi nacionalnosti Pislya zavershennya Drugoyi svitovoyi vijni u 1946 1947 rokah selo vchergove perezhilo golodomor Suchasnij Goloskiv ce selo yake utvorilosya vnaslidok zlittya vidpovidno do uhvali oblvikonkomu vid 12 sichnya 1967 r troh susidnih sil na richci Smotrich Goloskova i Z 1991 roku v skladi nezalezhnoyi Ukrayini 13 serpnya 2015 roku vnaslidok ob yednannya silskih rad selo vvijshlo do skladu Gumeneckoyi silskoyi gromadi NaselennyaZgidno z perepisom URSR 1989 roku chiselnist nayavnogo naselennya sela stanovila 1689 osib z yakih 758 cholovikiv ta 931 zhinka Za perepisom naselennya Ukrayini 2001 roku v seli meshkalo 1627 osib Naselennya u 2015 roci stanovit 1419 osib naselennya sela skorotilos na 12 78 porivnyano zi 2001 rokom ta na 15 98 zi 1989 rokom Mova U seli poshireni zahidnopodilska govirka ta pivdennopodilska govirka sho vidnosyatsya do podilskogo govoru yakij nalezhit do pivdenno zahidnogo narichchya Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu za danimi perepisu 2001 roku Mova Vidsotok ukrayinska 99 40 rosijska 0 60 Vidomi lyudiNarodilisya Kiverchuk Yurij Petrovich 1884 1968 pidpolkovnik Armiyi UNR organizator partizanskogo zagonu imeni Karmelyuka na Podilli v emigraciyi polkovnik Remishevskij Vitalij Valentinovich 1974 2015 soldat Zbrojnih sil Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni 2014 2017 Him yak V yacheslav Antonovich 1949 r n ukrayinskij aktor rezhiser pedagog profesor narodnij artist Ukrayini Ohorona prirodiSelo lezhit u mezhah nacionalnogo prirodnogo parku Podilski Tovtri GalereyaGoloskiv cerkva Panskij mayetok V nomu roztashovana shkola Panskij mayetok Lyustra panskij mayetok Memorialna doshka Rimskomu Korsakovu rozmishena na fasadi mayetku Zalishki grubki u mayetku Konyushni poblizu panskogo mayetku Chasovnya pochivalnya pomishikiv poblizu mayetku Bula skladovoyu zagalnogo arhitekturnogo kompleksu Mlin u seli Civkivci na budinku mlina ye poznachka 1907 roku pro riven richki pid chas poveni Pam yatnij znak chervonoarmijcyam Pam yatnij znak Nimecko radyanskij vijni Div takozhGoloskivskij park park pam yatka sadovo parkovogo mistectva miscevogo znachennya Podillya istoriko geografichna oblast Podolyani etnografichna grupa ukrayinciv naselennya Podillya Podilskij govir riznovid govoriv ukrayinskoyi movi PrimitkiAdam Boneckij Gruszeccy v Grusieccy h Lubicz z Gruszki Gerbovnik polskij Herbarz polski Varshava skl gl Gebethner i Wolff 1904 T VII Grabowscy Hulkiewiczowie S 142 145 Kasper Neseckij Gruszecki herbu Lubicz Gerbovnik polskij Herbarz polski Lejpcig J N Bobrowicz 1839 1845 T IV S 301 302 Jan Ciechanowicz Gruszecki Gruseckas herbu Slepowron i Lubicz Rody rycerskie Wielkiego Ksiestwa Litewskiego Lejpcig FOSZE 2001 T III E K S 96 ISBN 83 87602 86 8 carpathians eu Arhiv originalu za 31 grudnya 2013 Procitovano 29 grudnya 2013 Zamki i hrami Ukrayini Arhiv originalu za 9 listopada 2013 Procitovano 29 grudnya 2013 GOLODNA PRAVDA PID GRIFOM TAYeMNO VVRU 2015 47 stor 2413 Kilkist nayavnogo ta postijnogo naselennya po kozhnomu silskomu naselenomu punktu Hmelnicka oblast osib Region Rik Kategoriya naselennya Stat 1989 12 01 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Kilkist nayavnogo naselennya po kozhnomu silskomu naselenomu punktu Hmelnicka oblast osib Region Rik 2001 05 12 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu Hmelnicka oblast u do zagalnoyi chiselnosti naselennya Region Rik Vkazali u yakosti ridnoyi movu 2001 05 12 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Literatura Goloskiv selo na Podilli istoriya i suchasnist Kam yanec Podilskij Kiyiv Ridnij kraj 1999 368 s