Го́голів — село у Броварському районі Київської області, до 1921 — місто, що в часи Гетьманщини мало Магдебурзьке право, а в часи Війська Запорозького Городового — адміністративний центр Гоголівської сотні Київського полку. Входить до складу Великодимерської селищної громади.
селище Гоголів | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() | |||||
Країна | |||||
Область | Київська область | ||||
Район | Броварський | ||||
Громада | Великодимерська селищна громада | ||||
Код КАТОТТГ | UA32060070060012985 | ||||
Основні дані | |||||
Засновано | 1148 | ||||
Перша згадка | 1148 (876 років) | ||||
Статус | із село року | ||||
Площа | 13,08 км² | ||||
Населення | 5016 (2017 рік) | ||||
Густота | 367,66 осіб/км²; | ||||
Поштовий індекс | 07452 | ||||
Телефонний код | +380 4594 | ||||
Географічні координати | 50°31′12″ пн. ш. 31°01′45″ сх. д. / 50.52000° пн. ш. 31.02917° сх. д.Координати: 50°31′12″ пн. ш. 31°01′45″ сх. д. / 50.52000° пн. ш. 31.02917° сх. д. | ||||
Висота над рівнем моря | 116 м | ||||
Водойма | річка Гоголів | ||||
Відстань | |||||
Найближча залізнична станція: | |||||
Селищна влада | |||||
Адреса | Гоголів, вул. Київська, 160 | ||||
Карта | |||||
![]() Гоголів | |||||
![]() Гоголів | |||||
|
Кількість мешканців 5 016 (2017 рік). Загальна площа землі в адмінмежах колишньої Гоголівської сільської ради — 9477,4 га.
Батьківщина класика української літератури ХХ століття Грицька Чупринки, на честь якого було присвоєно підпільницьке ім'я генералу УПА, Герою України Роману Шухевичу.
Географія
Історія
Минуле Гоголева історики ототожнюють з літописним градом Носовим на Руді, який згадується близько 1148 р.
У складі Речі Посполитої
Бурхливий розвиток Гоголів отримав на початку XVII століття. У той час було збудовано сильну фортецю, кілька церков. Містечко отримує статус міського самоуправління (Магдебурзьке право). За королівським указом 25 лютого 1625 р. Гоголеву пожаловано «вольность мєстную», повну судову владу передано містечковому уряду на вічні часи.
У 1628 році у польських джерелах значиться Гоголів із шістьма господарствами («димами») та десятьма земельними наділами.
У 1630 році у ході війни поляків і козаків-українців (черкасів) військо Конєцпольського, переправившись з правого берега Дніпра, повністю вирізало всіх людей у містечку Гоголеві (на той час козачому).
У складі Війська Запорозького Городового
1649 року тут формується адміністративна одиниця Київського полку Війська Запорозького Городового — Гоголівська козацька сотня. У наступні століття Гоголів прославився своїми ярмарками, виріс до найбільшого містечка Остерського повіту Чернігівської губернії, став центром Гоголівської волості.
1656 Павло Алепський у «Подорожі антіохійського патріарха Макарія в Росію» писав:
...великий базар с укріпленням, замком і двома ровами з проточною водою. Він називається Гогола (Гоголів). В ньому дві церкви: одна — в ім'я Преображення, інша — Різдва Богородиці.
В XVII ст. жителі села брали участь в одному з козацьких повстань і були знищені імперськими російськими військами, про що в праці «Історія Росії» згадує історик Сергій Соловйов, цитуючи листа гетьмана Брюховецького до україно-руських козаків із закликом приєднатися з великоруськими козаками до спільного повстання проти імперських порядків під проводом Степана Разіна і його: «Остерегаю вас: как только нас усмирят, станут промышлять об искоренении Дона и Запорожья. Их злое намерение уже объявилось: в недавнее время под Киевом в городах Броворах, Гоголеве и других всех жителей вырубили, не пощадив и малых деток. Прошу вторично и остерегаю: не прельщайтесь их несчастною казною, но будьте в братском единомыслии с господином Стенькою, как мы находимся в неразрывном союзе с заднепровскою братьею нашею». Також під час Московсько-Української війни під приводом Гетьмана Іоанна Брюховецького згадується гоголівський священик Ісакій, про якого є наступна згадка у Соловйова:
Пришел в Киев гоголевский поп Исакий и объявил воеводе: «Был я в Терехтемировском монастыре и слышал от тамошнего игумена, что гетман Демьян и полковники разных городов переяславской (восточной) стороны часто списываются с гетманом Дорошенком о том, чтобы им не допустить государя до миру с польским королем, а если государь отдаст Киев польскому королю, то им соединиться всем с обеих сторон, за Киев стоять и с поляками биться».
В 1651 році згадуються межі Гоголівського староства Переяславської землі, на основі якого була сформована Гоголівська сотня Переяславського полку.
У містечку Гоголеві гетьманськими військами 24 серпня 1658 року був схоплений заколотник, полковник Полтавського полку Яків Барабаш при спробі Ромодановського переправити його, після поразки протигетьманських військ під Полтавою, під охороною до Києва до воєводи Василя Шереметєва.
У складі Російської імперії
Після ліквідації Війська Запорізького у Гоголеві і окрузі зростає кількість населення — на землях під Києвом оселяються немало запорозьких козаків.
1859 року у козацькому містечку мешкало 3665 осіб (1771 осіб чоловічої статі та 1894 — жіночої), налічувалось 604 дворових господарств, існували 2 православні церкви та винокуренний завод, відбувалось 3 ярмарки на рік та базари.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemM0THlWRU1DVTVOaVZFTUNWQ09DVkVNU1U0TWlWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1FpVkVNU1U1TmkwbFJEQWxPVE1sUkRBbFFrVWxSREFsUWpNbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrSWxSREFsUWpVbFJEQWxRaklsUkRBbFFqQXRXRmd0TVM1cWNHY3ZNalV3Y0hndEpVUXdKVGsySlVRd0pVSTRKVVF4SlRneUpVUXdKVUkxSlVRd0pVSkNKVVF4SlRrMkxTVkVNQ1U1TXlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ015VkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNRaVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNNQzFZV0MweExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
На початку XX ст. — містечко Гоголів Остерського повіту Чернігівської губернії Російської імперії. Після встановлення радянської влади — село Гоголів Броварського району Київської області.
У 1904 р. тут проживали 7 500 чоловік, діяло 150 торгово-промислових установ.
У складі УНР та комуністична окупація
З 1917 року Гоголів у складі УНР. У 1919-му місто вкотре захопили російські большевики. 15 січня 1921 Гоголів визволили від большевиків повстанці отамана Ромашки в кількості 60 чоловік. Вони обеззброїли місцеву банду ОДПУ і ліквідували кілька активних провокаторів-комуністів, які були єврейського походження. Пізніше самі комуністи вигадали «еврейский погром», хоча страти відбувалися не за національною ознакою, а за вироком трибуналу без огляду на національність, а лише на злочинну діяльність.
30 квітня 1921 околиці Гоголева звільнили від комуністів рейдуючі загони Революційної повстанської армії України Нестора Махна.
1920—1930 у містечку панував комуністичний терор, піком якого стали депортації козацьких сімей, розграбування господарств та організація масових убивств голодом 1932-1933.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlE0THlWRU1DVTVNeVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTXlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1FpVkVNU1U1TmlWRU1DVkNNaTVmSlVRd0pUazNKVVF3SlVJMUpVUXdKVUpESlVReEpUZ3hKVVF4SlRoREpVUXdKVUpCSlVRd0pVSXdYeVZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDTWlVeU55VkVNU1U0UmlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ01GOGxSREFsUWtJbFJERWxPVFlsUkRBbFFrRWxSREFsUWpBbFJERWxPREFsUkRBbFFrUWxSREVsT0VZdVh6RTVNRFpmSlVReEpUZ3dMbDhsUkRBbE9UUWxSREFsUWtVbFJERWxPREVsUkRFbE9UWmZKVVF3SlVKR0pVUXhKVGd3SlVRd0pVSXdKVVF4SlRnMkpVUXhKVGhGSlVReEpUazBYeVZFTUNWQ055VkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxRa1lsUkRFbE9EQWxSREFsUWpnbFJEQWxRamNsUkRBbFFrUWxSREFsUWpBbFJERWxPRGNsUkRBbFFqVWxSREFsUWtRbFJEQWxRa1FsUkRFbE9FWWxSREFsUWtOZkpUSXhMbXB3Wnk4eU5EbHdlQzBsUkRBbE9UTWxSREFsUWtVbFJEQWxRak1sUkRBbFFrVWxSREFsUWtJbFJERWxPVFlsUkRBbFFqSXVYeVZFTUNVNU55VkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNReVZFTVNVNE1TVkVNU1U0UXlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01GOGxSREFsUWpRbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREFsUWpVbFJEQWxRaklsTWpjbFJERWxPRVlsUkRBbFFrUWxSREFsUWpCZkpVUXdKVUpDSlVReEpUazJKVVF3SlVKQkpVUXdKVUl3SlVReEpUZ3dKVVF3SlVKRUpVUXhKVGhHTGw4eE9UQTJYeVZFTVNVNE1DNWZKVVF3SlRrMEpVUXdKVUpGSlVReEpUZ3hKVVF4SlRrMlh5VkVNQ1ZDUmlWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ01DVkVNU1U0TmlWRU1TVTRSU1ZFTVNVNU5GOGxSREFsUWpjbFJEQWxRakJmSlVRd0pVSkdKVVF4SlRnd0pVUXdKVUk0SlVRd0pVSTNKVVF3SlVKRUpVUXdKVUl3SlVReEpUZzNKVVF3SlVJMUpVUXdKVUpFSlVRd0pVSkVKVVF4SlRoR0pVUXdKVUpEWHlVeU1TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
У Другу світову війну в районі Гоголева діяли банди совєцьких провокаторів-комуністів, які свідомо тероризували місцевих мешканців, а також даючи підстави німецькій владі теж тероризувати гоголівців.
Після війни в Гоголеві відновлене колгоспне рабство, а 1946 комуністи вдалися до нового Голодомору. Також окупацйнний уряд СССР знову вдався до депортацій, зокрема дівчат 16-20 річного віку викрадали прямо на вулицях та відправляли на каторжні роботи на шахти Донбасу.
У відновленій Державі Україна
1991 мешканці Гоголева проголосусали за відновлення державної самостійности України. З 2014 мешканці Гоголева також на фронтах війни з Російською Федерацією, наступницею сталінського СССР. На війні з російськими окупантами загинув випускник гоголівської школи Андрій Топіха (1991—2015) — молодший сержант Збройних сил України.
Населення
Мова
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
Мова | Кількість | Відсоток |
---|---|---|
українська | 4422 | 97.47% |
російська | 99 | 2.18% |
вірменська | 7 | 0.15% |
білоруська | 4 | 0.09% |
румунська | 1 | 0.02% |
інші/не вказали | 4 | 0.09% |
Усього | 4537 | 100% |
Освіта
Під час Рум'янцевського перепису населення Гоголева (1766 р.) було згадано «ветхую, деревяную» школу, що стояла недалеко від церкви Преображення Господнього. Скоріш за все, школа була збудована ще на початку XVII ст. Пізніше була школа і при церкві Різдва Богородиці (на місці розташування сучасного млина). У 1868 р. в містечку Гоголів відкрили першу земську школу для 65 хлопчиків, викладав учитель Ільницький.
У «Пам'ятній книжці Київського округу» згадується про міське двокласне народне училище в Гоголеві, засноване 1880 р. поміщицею Красовською у власному будинку. На утримання училища виділено: земством — 1324 крб, громадою — 400 крб, навчалися 10 дівчат та 152 хлопці.
У 1899 р. було відкрито земську школу — в північній околиці за оболонськими болотами, а напередодні Першої світової війни — трирічну вищу початкову школу (містилася вона неподалік Преображенської церкви), до якої приймали випускників церковнопарафіяльної та земської шкіл.
У 1912 р. в селі заснували вищу початкову школу, що відповідала чотирьом класам гімназії. До школи вступали випускники міністерського училища, інспектором був С. Я. Кононенко. У гімназії працювали вчителі-предметники: Марія Федорівна (географія), Зелінський (малювання, креслення), О. Я. Даценко (математика), В. В. Пискун (мова).
До проголошення Української Народної Республіки 1917 р. в селі було три освітні заклади:
- У трикласній церковнопарафіяльній школі навчалося близько 50 дітей. Викладали священик Богдан та його дружина Ганна Григорівна.
- Земська початкова школа складалася з чотирьох груп, навчання було чотирирічним. Учні безкоштовно були забезпечені зошитами, підручниками, ручками. Учителювали Є. А. Дворський та О. У. Дворська.
- У двокласному міністерському училищі було п'ять класів, навчання тривало п'ять років. Класи містилися в приміщенні теперішньої початкової школи, збудованої 1905 р. за проектом архітектора-земляка Василя Осьмака. Вивчали арифметику, географію, геометрію, етимологію, історію, природознавство, російську мову, Закон Божий. Навчалося близько 150 учнів, завідував школою Є. І. Кібальчич; учителювали Г. Д. Прокопенко, А. Г. Слюсаренко, П. І. Кибальчич, П. Д. Бутко.
У земській і міністерській школах кожну групу вів один учитель.
У 1919 р. школою завідував Г. М. Борисполець, викладали Г. Ясько, І. І. Барак, А. Г. Слюсаренко, В. З. Приходько, О. Г. Опанасович. Пізніше завідувачами були Г. Ясько, П. М. Хоменко, П. К. Гармашенко.
В Гоголеві працювала семирічна школа. Випускали загальношкільні і класні стінгазети, а також тематичні бюлетені юннатів, любителів математики. Члени літературного гуртка готували самописний журнал «Молода зміна». За шкільним приміщенням учні створили велику садову ділянку — шкілку, де вирощували фруктові і декоративні дерева, квіти. Керував цією роботою вчитель природознавства, агроном і садівник Г. С. Непорожній.
У 1923 р. комсомольці семирічки заснували шкільну дитячу організацію «Юний спартаківець». У роки Голодомору в містечку функціонував дитячий концтабір, в якому утримували дітей убитих голодом мешканців Гоголева.
І. Л. Хомич і М. В. Сладкевич очолили Гоголівську середню школу. Колишні випускники 1920-х років згодом були членами товариства «Просвіта», яке пропагувало українську мову, класичні твори літератури, вивчали історію України. З часом, коли політика більшовицького уряду щодо українізації набула репресивних форм, члени «Просвіти» зазнали переслідувань і були запроторені на Соловки. Серед них Г. А. Гомецький та А.Немеровець.
Напередодні Другої світової війни у Гоголеві працювали три школи: початкова, семирічна і середня, у яких навчалося 1270 учнів. Перший випуск учнів 10-го класу середньої школи відбувся в 1938 р.
У повоєнні роки був час, коли в одному класі навчалися діти різного віку, бракувало зошитів, підручників (шкільну бібліотеку знищили нацисти).
На якісно новий рівень вийшла Гоголівська середня школа під керівництвом директора М. М. Кураліної. Шкільній піонерській організації після тривалої пошукової роботи було присуджено ім'я земляка, учасника підпільної групи, колишнього вчителя П. А. Касяна. Учителька географії Н. П. Хоменко вивчає історію школи, збирає матеріали про бойовий шлях 163-ї стрілецької дивізії.
Шкільне життя стало напрочуд насиченим. Було відкрито табір літнього відпочинку. Організовували поїздки до Києва, Одеси, Херсона, Миколаєва, Москви, Ленінграда, у Карпати. Значну частину коштів учні заробляли самостійно, допомагаючи дорослим на ланах і в садах. У школі функціонував шкільний театр, клуб інтернаціональної дружби, шкільний музей, організовували спортивні змагання.
У 1980-х роках директорами школи були Костянтин Сергійович Шевцов та Леонід Васильович Оксанич. У 1987 р. Гоголівська середня школа святкувала 50-річчя.
З 1999 р. школою керує Галина Йосипівна Жовноватюк, у цей час старе шкільне приміщення було реконструйовано. Місцеві жителі О. О. Коцюба та В. О. Коцюба підготували до друку книжку з історії села.
На 2002 р. у школі навчалося 517 учнів.
Жителі
До давніх родів Гоголева належать Бориспольці, Білецькі, Бутки, Гути, Дейнеки, Деревці, Дикуни, Іваницькі, Касяни, Коржі, Крикуни, Круки, Лені, Осьмаки, Тарани, Хани, Чопи, Чупринки, Чухни, Ярки та інші.
Пам'ятки
- Церква Різдва Богородиці збудована у 1827 році. Ще однією офіційною пам'яткою архітектури в Гоголеві є комплекс дерев'яних споруд земської лікарні (амбулаторія, терапеватичний та інфекційний корпуси), що були збудовані 1910 року за проектом архітектора Василя Осьмака.
- дерев'яна будівля школи (у наш час обкладена цеглою), також побудована 1910 року Василем Осьмаком.
Відомі люди
У Гоголеві часто бував Тарас Шевченко, що згодом втілилося в написання поеми «Сотник».
У містечку народилися
- Український поет Грицько Чупринка (1879—1919).
- Український архітектор, педагог Василь Олександрович Осьмак (1870—1942).
- Український педагог-вчений Григорій Боришполець (1898—1954).
- Український скульптор (1909—1969).
- Поетеса Приходько Надія Юхимівна (27.03.1926 — 24.03.1980) — під час війни була у нацистському полоні, працювала на примусових роботах. У 1951 р. закінчила Київське училище прикладного мистецтва, працювала ліпником. З 1960 р. член Спілки письменників. Авторка збірок: «Дівоча пісня», «Зоряна балада», «Пролісок», «Ранок в горах», збірок віршів для дітей: «Берізонька», «Будинок у лісі», «Зайчикові жнива», «Лісовий гомін, або Синичка-щебетушка», «Чебреці».
- Деревець Іван Степанович (2.8.1928 — 23.3.2015) — онук Деревця Василя Кузьмовича, колишній директор Всесоюзного інституту відновлення зношених деталей Союзсільгосптехніки, завідувач сектору механізації сільгосп відділу ЦК Компартії України.
- Слюсаренко Віталій Андрійович — комуністичний активіст.
- Топіха Андрій Олександрович (1991—2015) — молодший сержант Збройних сил України, учасник російсько-української війни.
- Кириєвський Микита Семенович — військовий і громадський діяч;, підхорунжий 1-ї сотні кінного полку Чорних запорожців; хорунжий Армії УНР.
- Холод Ольга Микитівна (1917—?) — новаторка сільськогосподарського виробництва, агроном колгоспу імені Хрущова, головний агроном радгоспу «Требухівський» села Требухів Броварського району Київської області. Депутат Верховної Ради УРСР III—V скликань.
- (1912—1980) — літературознавиця, доктор філологічних наук, професор.
Див. також
Джерела
- Офіційний сайт Гоголівської сільської ради [ 12 січня 2016 у Wayback Machine.]
- За ред. І. Л. Лікарчука. Заклади освіти Київщини: минуле та сучасне — К.:Вид. О. М. Ешке, 2002. — 528 с.
- І. Доцин. Історія поселень Броварського краю. Від стародавніх часів і до сьогодення. Книга третя // Серія «Броварська минувшина». — Бровари: Водограй, 2003. — 640 с.
- Криниця. Літературна Броварщина. Поезія. Проза. Переклади. — К.: «Хрещатик», 1994. — 156 с.
- Малаков Д. Архітектор Осьмак. Нездолана шляхетність. — К.: КИЙ, 2012.
Посилання
- Географічний словник Королівства Польського
- Гоголівський продовольчий ринок [ 7 травня 2020 у Wayback Machine.]
- Гоголівська сільська рада [ 12 січня 2016 у Wayback Machine.]
Примітки
- . Архів оригіналу за 21 липня 2018. Процитовано 21 липня 2018.
- Коцюба О., Коцюба В., Овдієнко М. Дума про Гоголів: Історико-краєзнавчий нарис про с. Гоголів Броварського р-ну. — Бровари, 2004.
- . Архів оригіналу за 27 вересня 2020. Процитовано 31 травня 2020.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Gogoliv Go goliv selo u Brovarskomu rajoni Kiyivskoyi oblasti do 1921 misto sho v chasi Getmanshini malo Magdeburzke pravo a v chasi Vijska Zaporozkogo Gorodovogo administrativnij centr Gogolivskoyi sotni Kiyivskogo polku Vhodit do skladu Velikodimerskoyi selishnoyi gromadi selishe GogolivGerb PraporCerkva Rizdva Bogorodici 1863 rik pobudoviCerkva Rizdva Bogorodici 1863 rik pobudoviKrayina UkrayinaOblast Kiyivska oblastRajon BrovarskijGromada Velikodimerska selishna gromadaKod KATOTTG UA32060070060012985Osnovni daniZasnovano 1148Persha zgadka 1148 876 rokiv Status iz selo rokuPlosha 13 08 km Naselennya 5016 2017 rik Gustota 367 66 osib km Poshtovij indeks 07452Telefonnij kod 380 4594Geografichni koordinati 50 31 12 pn sh 31 01 45 sh d 50 52000 pn sh 31 02917 sh d 50 52000 31 02917 Koordinati 50 31 12 pn sh 31 01 45 sh d 50 52000 pn sh 31 02917 sh d 50 52000 31 02917Visota nad rivnem morya 116 mVodojma richka GogolivVidstanNajblizhcha zaliznichna stanciya Selishna vladaAdresa Gogoliv vul Kiyivska 160KartaGogolivGogolivGogoliv u Vikishovishi Kilkist meshkanciv 5 016 2017 rik Zagalna plosha zemli v adminmezhah kolishnoyi Gogolivskoyi silskoyi radi 9477 4 ga Batkivshina klasika ukrayinskoyi literaturi HH stolittya Gricka Chuprinki na chest yakogo bulo prisvoyeno pidpilnicke im ya generalu UPA Geroyu Ukrayini Romanu Shuhevichu GeografiyaU seli bere pochatok richka Gogoliv prava pritoka Trubezha IstoriyaMinule Gogoleva istoriki ototozhnyuyut z litopisnim gradom Nosovim na Rudi yakij zgaduyetsya blizko 1148 r U skladi Rechi Pospolitoyi Burhlivij rozvitok Gogoliv otrimav na pochatku XVII stolittya U toj chas bulo zbudovano silnu fortecyu kilka cerkov Mistechko otrimuye status miskogo samoupravlinnya Magdeburzke pravo Za korolivskim ukazom 25 lyutogo 1625 r Gogolevu pozhalovano volnost myestnuyu povnu sudovu vladu peredano mistechkovomu uryadu na vichni chasi U 1628 roci u polskih dzherelah znachitsya Gogoliv iz shistma gospodarstvami dimami ta desyatma zemelnimi nadilami U 1630 roci u hodi vijni polyakiv i kozakiv ukrayinciv cherkasiv vijsko Konyecpolskogo perepravivshis z pravogo berega Dnipra povnistyu virizalo vsih lyudej u mistechku Gogolevi na toj chas kozachomu U skladi Vijska Zaporozkogo Gorodovogo 1649 roku tut formuyetsya administrativna odinicya Kiyivskogo polku Vijska Zaporozkogo Gorodovogo Gogolivska kozacka sotnya U nastupni stolittya Gogoliv proslavivsya svoyimi yarmarkami viris do najbilshogo mistechka Osterskogo povitu Chernigivskoyi guberniyi stav centrom Gogolivskoyi volosti 1656 Pavlo Alepskij u Podorozhi antiohijskogo patriarha Makariya v Rosiyu pisav velikij bazar s ukriplennyam zamkom i dvoma rovami z protochnoyu vodoyu Vin nazivayetsya Gogola Gogoliv V nomu dvi cerkvi odna v im ya Preobrazhennya insha Rizdva Bogorodici V XVII st zhiteli sela brali uchast v odnomu z kozackih povstan i buli znisheni imperskimi rosijskimi vijskami pro sho v praci Istoriya Rosiyi zgaduye istorik Sergij Solovjov cituyuchi lista getmana Bryuhoveckogo do ukrayino ruskih kozakiv iz zaklikom priyednatisya z velikoruskimi kozakami do spilnogo povstannya proti imperskih poryadkiv pid provodom Stepana Razina i jogo Osteregayu vas kak tolko nas usmiryat stanut promyshlyat ob iskorenenii Dona i Zaporozhya Ih zloe namerenie uzhe obyavilos v nedavnee vremya pod Kievom v gorodah Brovorah Gogoleve i drugih vseh zhitelej vyrubili ne poshadiv i malyh detok Proshu vtorichno i osteregayu ne prelshajtes ih neschastnoyu kaznoyu no budte v bratskom edinomyslii s gospodinom Stenkoyu kak my nahodimsya v nerazryvnom soyuze s zadneprovskoyu brateyu nasheyu Takozh pid chas Moskovsko Ukrayinskoyi vijni pid privodom Getmana Ioanna Bryuhoveckogo zgaduyetsya gogolivskij svyashenik Isakij pro yakogo ye nastupna zgadka u Solovjova Prishel v Kiev gogolevskij pop Isakij i obyavil voevode Byl ya v Terehtemirovskom monastyre i slyshal ot tamoshnego igumena chto getman Demyan i polkovniki raznyh gorodov pereyaslavskoj vostochnoj storony chasto spisyvayutsya s getmanom Doroshenkom o tom chtoby im ne dopustit gosudarya do miru s polskim korolem a esli gosudar otdast Kiev polskomu korolyu to im soedinitsya vsem s obeih storon za Kiev stoyat i s polyakami bitsya V 1651 roci zgaduyutsya mezhi Gogolivskogo starostva Pereyaslavskoyi zemli na osnovi yakogo bula sformovana Gogolivska sotnya Pereyaslavskogo polku U mistechku Gogolevi getmanskimi vijskami 24 serpnya 1658 roku buv shoplenij zakolotnik polkovnik Poltavskogo polku Yakiv Barabash pri sprobi Romodanovskogo perepraviti jogo pislya porazki protigetmanskih vijsk pid Poltavoyu pid ohoronoyu do Kiyeva do voyevodi Vasilya Sheremetyeva U skladi Rosijskoyi imperiyi Pislya likvidaciyi Vijska Zaporizkogo u Gogolevi i okruzi zrostaye kilkist naselennya na zemlyah pid Kiyevom oselyayutsya nemalo zaporozkih kozakiv 1859 roku u kozackomu mistechku meshkalo 3665 osib 1771 osib cholovichoyi stati ta 1894 zhinochoyi nalichuvalos 604 dvorovih gospodarstv isnuvali 2 pravoslavni cerkvi ta vinokurennij zavod vidbuvalos 3 yarmarki na rik ta bazari Zhiteli mistechka Gogoleva ukrayinski trudovi kozaki hristiyani foto pochatku 20 go st U 2 mu ryadu 3 j zliva sin reyestrovogo kozaka Vasilya Kuzmina Derevcya Ivan Na pochatku XX st mistechko Gogoliv Osterskogo povitu Chernigivskoyi guberniyi Rosijskoyi imperiyi Pislya vstanovlennya radyanskoyi vladi selo Gogoliv Brovarskogo rajonu Kiyivskoyi oblasti U 1904 r tut prozhivali 7 500 cholovik diyalo 150 torgovo promislovih ustanov U skladi UNR ta komunistichna okupaciya Z 1917 roku Gogoliv u skladi UNR U 1919 mu misto vkotre zahopili rosijski bolsheviki 15 sichnya 1921 Gogoliv vizvolili vid bolshevikiv povstanci otamana Romashki v kilkosti 60 cholovik Voni obezzbroyili miscevu bandu ODPU i likviduvali kilka aktivnih provokatoriv komunistiv yaki buli yevrejskogo pohodzhennya Piznishe sami komunisti vigadali evrejskij pogrom hocha strati vidbuvalisya ne za nacionalnoyu oznakoyu a za virokom tribunalu bez oglyadu na nacionalnist a lishe na zlochinnu diyalnist 30 kvitnya 1921 okolici Gogoleva zvilnili vid komunistiv rejduyuchi zagoni Revolyucijnoyi povstanskoyi armiyi Ukrayini Nestora Mahna 1920 1930 u mistechku panuvav komunistichnij teror pikom yakogo stali deportaciyi kozackih simej rozgrabuvannya gospodarstv ta organizaciya masovih ubivstv golodom 1932 1933 Gogoliv Zemska derev yana likarnya 1906 r Dosi pracyuye za priznachennyam U Drugu svitovu vijnu v rajoni Gogoleva diyali bandi sovyeckih provokatoriv komunistiv yaki svidomo terorizuvali miscevih meshkanciv a takozh dayuchi pidstavi nimeckij vladi tezh terorizuvati gogolivciv Pislya vijni v Gogolevi vidnovlene kolgospne rabstvo a 1946 komunisti vdalisya do novogo Golodomoru Takozh okupacjnnij uryad SSSR znovu vdavsya do deportacij zokrema divchat 16 20 richnogo viku vikradali pryamo na vulicyah ta vidpravlyali na katorzhni roboti na shahti Donbasu U vidnovlenij Derzhavi Ukrayina 1991 meshkanci Gogoleva progolosusali za vidnovlennya derzhavnoyi samostijnosti Ukrayini Z 2014 meshkanci Gogoleva takozh na frontah vijni z Rosijskoyu Federaciyeyu nastupniceyu stalinskogo SSSR Na vijni z rosijskimi okupantami zaginuv vipusknik gogolivskoyi shkoli Andrij Topiha 1991 2015 molodshij serzhant Zbrojnih sil Ukrayini NaselennyaMova Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu za danimi perepisu 2001 roku Mova Kilkist Vidsotokukrayinska 4422 97 47 rosijska 99 2 18 virmenska 7 0 15 biloruska 4 0 09 rumunska 1 0 02 inshi ne vkazali 4 0 09 Usogo 4537 100 OsvitaPid chas Rum yancevskogo perepisu naselennya Gogoleva 1766 r bulo zgadano vethuyu derevyanuyu shkolu sho stoyala nedaleko vid cerkvi Preobrazhennya Gospodnogo Skorish za vse shkola bula zbudovana she na pochatku XVII st Piznishe bula shkola i pri cerkvi Rizdva Bogorodici na misci roztashuvannya suchasnogo mlina U 1868 r v mistechku Gogoliv vidkrili pershu zemsku shkolu dlya 65 hlopchikiv vikladav uchitel Ilnickij U Pam yatnij knizhci Kiyivskogo okrugu zgaduyetsya pro miske dvoklasne narodne uchilishe v Gogolevi zasnovane 1880 r pomishiceyu Krasovskoyu u vlasnomu budinku Na utrimannya uchilisha vidileno zemstvom 1324 krb gromadoyu 400 krb navchalisya 10 divchat ta 152 hlopci U 1899 r bulo vidkrito zemsku shkolu v pivnichnij okolici za obolonskimi bolotami a naperedodni Pershoyi svitovoyi vijni tririchnu vishu pochatkovu shkolu mistilasya vona nepodalik Preobrazhenskoyi cerkvi do yakoyi prijmali vipusknikiv cerkovnoparafiyalnoyi ta zemskoyi shkil U 1912 r v seli zasnuvali vishu pochatkovu shkolu sho vidpovidala chotirom klasam gimnaziyi Do shkoli vstupali vipuskniki ministerskogo uchilisha inspektorom buv S Ya Kononenko U gimnaziyi pracyuvali vchiteli predmetniki Mariya Fedorivna geografiya Zelinskij malyuvannya kreslennya O Ya Dacenko matematika V V Piskun mova Do progoloshennya Ukrayinskoyi Narodnoyi Respubliki 1917 r v seli bulo tri osvitni zakladi U triklasnij cerkovnoparafiyalnij shkoli navchalosya blizko 50 ditej Vikladali svyashenik Bogdan ta jogo druzhina Ganna Grigorivna Zemska pochatkova shkola skladalasya z chotiroh grup navchannya bulo chotiririchnim Uchni bezkoshtovno buli zabezpecheni zoshitami pidruchnikami ruchkami Uchitelyuvali Ye A Dvorskij ta O U Dvorska U dvoklasnomu ministerskomu uchilishi bulo p yat klasiv navchannya trivalo p yat rokiv Klasi mistilisya v primishenni teperishnoyi pochatkovoyi shkoli zbudovanoyi 1905 r za proektom arhitektora zemlyaka Vasilya Osmaka Vivchali arifmetiku geografiyu geometriyu etimologiyu istoriyu prirodoznavstvo rosijsku movu Zakon Bozhij Navchalosya blizko 150 uchniv zaviduvav shkoloyu Ye I Kibalchich uchitelyuvali G D Prokopenko A G Slyusarenko P I Kibalchich P D Butko U zemskij i ministerskij shkolah kozhnu grupu viv odin uchitel U 1919 r shkoloyu zaviduvav G M Borispolec vikladali G Yasko I I Barak A G Slyusarenko V Z Prihodko O G Opanasovich Piznishe zaviduvachami buli G Yasko P M Homenko P K Garmashenko V Gogolevi pracyuvala semirichna shkola Vipuskali zagalnoshkilni i klasni stingazeti a takozh tematichni byuleteni yunnativ lyubiteliv matematiki Chleni literaturnogo gurtka gotuvali samopisnij zhurnal Moloda zmina Za shkilnim primishennyam uchni stvorili veliku sadovu dilyanku shkilku de viroshuvali fruktovi i dekorativni dereva kviti Keruvav ciyeyu robotoyu vchitel prirodoznavstva agronom i sadivnik G S Neporozhnij U 1923 r komsomolci semirichki zasnuvali shkilnu dityachu organizaciyu Yunij spartakivec U roki Golodomoru v mistechku funkcionuvav dityachij konctabir v yakomu utrimuvali ditej ubitih golodom meshkanciv Gogoleva I L Homich i M V Sladkevich ocholili Gogolivsku serednyu shkolu Kolishni vipuskniki 1920 h rokiv zgodom buli chlenami tovaristva Prosvita yake propaguvalo ukrayinsku movu klasichni tvori literaturi vivchali istoriyu Ukrayini Z chasom koli politika bilshovickogo uryadu shodo ukrayinizaciyi nabula represivnih form chleni Prosviti zaznali peresliduvan i buli zaprotoreni na Solovki Sered nih G A Gomeckij ta A Nemerovec Naperedodni Drugoyi svitovoyi vijni u Gogolevi pracyuvali tri shkoli pochatkova semirichna i serednya u yakih navchalosya 1270 uchniv Pershij vipusk uchniv 10 go klasu serednoyi shkoli vidbuvsya v 1938 r U povoyenni roki buv chas koli v odnomu klasi navchalisya diti riznogo viku brakuvalo zoshitiv pidruchnikiv shkilnu biblioteku znishili nacisti Na yakisno novij riven vijshla Gogolivska serednya shkola pid kerivnictvom direktora M M Kuralinoyi Shkilnij pionerskij organizaciyi pislya trivaloyi poshukovoyi roboti bulo prisudzheno im ya zemlyaka uchasnika pidpilnoyi grupi kolishnogo vchitelya P A Kasyana Uchitelka geografiyi N P Homenko vivchaye istoriyu shkoli zbiraye materiali pro bojovij shlyah 163 yi strileckoyi diviziyi Shkilne zhittya stalo naprochud nasichenim Bulo vidkrito tabir litnogo vidpochinku Organizovuvali poyizdki do Kiyeva Odesi Hersona Mikolayeva Moskvi Leningrada u Karpati Znachnu chastinu koshtiv uchni zaroblyali samostijno dopomagayuchi doroslim na lanah i v sadah U shkoli funkcionuvav shkilnij teatr klub internacionalnoyi druzhbi shkilnij muzej organizovuvali sportivni zmagannya U 1980 h rokah direktorami shkoli buli Kostyantin Sergijovich Shevcov ta Leonid Vasilovich Oksanich U 1987 r Gogolivska serednya shkola svyatkuvala 50 richchya Z 1999 r shkoloyu keruye Galina Josipivna Zhovnovatyuk u cej chas stare shkilne primishennya bulo rekonstrujovano Miscevi zhiteli O O Kocyuba ta V O Kocyuba pidgotuvali do druku knizhku z istoriyi sela Na 2002 r u shkoli navchalosya 517 uchniv ZhiteliDo davnih rodiv Gogoleva nalezhat Borispolci Bilecki Butki Guti Dejneki Derevci Dikuni Ivanicki Kasyani Korzhi Krikuni Kruki Leni Osmaki Tarani Hani Chopi Chuprinki Chuhni Yarki ta inshi Pam yatkiCerkva Rizdva Bogorodici zbudovana u 1827 roci She odniyeyu oficijnoyu pam yatkoyu arhitekturi v Gogolevi ye kompleks derev yanih sporud zemskoyi likarni ambulatoriya terapevatichnij ta infekcijnij korpusi sho buli zbudovani 1910 roku za proektom arhitektora Vasilya Osmaka derev yana budivlya shkoli u nash chas obkladena cegloyu takozh pobudovana 1910 roku Vasilem Osmakom Vidomi lyudiU Gogolevi chasto buvav Taras Shevchenko sho zgodom vtililosya v napisannya poemi Sotnik U mistechku narodilisya Ukrayinskij poet Gricko Chuprinka 1879 1919 Ukrayinskij arhitektor pedagog Vasil Oleksandrovich Osmak 1870 1942 Ukrayinskij pedagog vchenij Grigorij Borishpolec 1898 1954 Ukrayinskij skulptor 1909 1969 Poetesa Prihodko Nadiya Yuhimivna 27 03 1926 24 03 1980 pid chas vijni bula u nacistskomu poloni pracyuvala na primusovih robotah U 1951 r zakinchila Kiyivske uchilishe prikladnogo mistectva pracyuvala lipnikom Z 1960 r chlen Spilki pismennikiv Avtorka zbirok Divocha pisnya Zoryana balada Prolisok Ranok v gorah zbirok virshiv dlya ditej Berizonka Budinok u lisi Zajchikovi zhniva Lisovij gomin abo Sinichka shebetushka Chebreci Derevec Ivan Stepanovich 2 8 1928 23 3 2015 onuk Derevcya Vasilya Kuzmovicha kolishnij direktor Vsesoyuznogo institutu vidnovlennya znoshenih detalej Soyuzsilgosptehniki zaviduvach sektoru mehanizaciyi silgosp viddilu CK Kompartiyi Ukrayini Slyusarenko Vitalij Andrijovich komunistichnij aktivist Topiha Andrij Oleksandrovich 1991 2015 molodshij serzhant Zbrojnih sil Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni Kiriyevskij Mikita Semenovich vijskovij i gromadskij diyach pidhorunzhij 1 yi sotni kinnogo polku Chornih zaporozhciv horunzhij Armiyi UNR Holod Olga Mikitivna 1917 novatorka silskogospodarskogo virobnictva agronom kolgospu imeni Hrushova golovnij agronom radgospu Trebuhivskij sela Trebuhiv Brovarskogo rajonu Kiyivskoyi oblasti Deputat Verhovnoyi Radi URSR III V sklikan 1912 1980 literaturoznavicya doktor filologichnih nauk profesor Div takozhPerelik naselenih punktiv sho postrazhdali vid Golodomoru 1932 1933 Kiyivska oblast DzherelaOficijnij sajt Gogolivskoyi silskoyi radi 12 sichnya 2016 u Wayback Machine Za red I L Likarchuka Zakladi osviti Kiyivshini minule ta suchasne K Vid O M Eshke 2002 528 s I Docin Istoriya poselen Brovarskogo krayu Vid starodavnih chasiv i do sogodennya Kniga tretya Seriya Brovarska minuvshina Brovari Vodograj 2003 640 s Krinicya Literaturna Brovarshina Poeziya Proza Perekladi K Hreshatik 1994 156 s Malakov D Arhitektor Osmak Nezdolana shlyahetnist K KIJ 2012 PosilannyaGeografichnij slovnik Korolivstva Polskogo Gogolivskij prodovolchij rinok 7 travnya 2020 u Wayback Machine Gogolivska silska rada 12 sichnya 2016 u Wayback Machine Primitki Arhiv originalu za 21 lipnya 2018 Procitovano 21 lipnya 2018 Ridni movi v ob yednanih teritorialnih gromadah Ukrayini Ukrayinskij centr suspilnih danih Kocyuba O Kocyuba V Ovdiyenko M Duma pro Gogoliv Istoriko krayeznavchij naris pro s Gogoliv Brovarskogo r nu Brovari 2004 Arhiv originalu za 27 veresnya 2020 Procitovano 31 travnya 2020