Цю статтю треба для відповідності Вікіпедії. (липень 2021) |
Ця стаття містить текст, що не відповідає . (липень 2021) |
Гермакі́вка — село в Україні, у Іване-Пустенській сільській громаді Чортківського району Тернопільської області. Розташоване на півдні району.
село Гермаківка | |
---|---|
![]() | |
Країна | |
Область | Тернопільська область |
Район | Чортківський район |
Громада | Іване-Пустенська сільська громада |
Код КАТОТТГ | UA61060210020065928 |
Основні дані | |
Населення | 1 854 |
Територія | 5.742 км² |
Густота населення | 322.88 осіб/км² |
Поштовий індекс | 48742 |
Телефонний код | +380 3541 |
Географічні дані | |
Географічні координати | 48°41′34″ пн. ш. 26°10′46″ сх. д. / 48.69278° пн. ш. 26.17944° сх. д.Координати: 48°41′34″ пн. ш. 26°10′46″ сх. д. / 48.69278° пн. ш. 26.17944° сх. д. |
Середня висота над рівнем моря | 247 м |
Відстань до районного центру | 21 км |
Найближча залізнична станція | з.п. Гермаківка (дизель поїзди Іване-Пусте - Тернопіль) |
Місцева влада | |
Адреса ради | 48748, Тернопільська обл., Чортківський р-н, с. Іване-Пусте, вул. Шевченка Т.Г., буд. 65 |
Карта | |
![]() Гермаківка | |
![]() Гермаківка | |
Мапа | |
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJpTHlWRU1DVkJOaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxRVE1sUkRFbE9ERWxSREFsUWtZbFJERWxPVFlsUkRBbFFrUWxSREFsUWtRbFJERWxPRVpmSlVRd0pUbEdKVVF4SlRnd0pVUXdKVUkxSlVReEpUZ3hKVVF3SlVJeUpVUXhKVGhHSlVReEpUZ3lKVVF3SlVKRkpVUXhKVGszWHlWRU1DVTVNU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTXlWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNOQ1ZFTUNWQ09DVkVNU1U0TmlWRU1TVTVObDh4T1RFMUpVUXhKVGd3TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMwbFJEQWxRVFlsUkRBbFFqVWxSREVsT0RBbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqSWxSREFsUWpCZkpVUXdKVUV6SlVReEpUZ3hKVVF3SlVKR0pVUXhKVGsySlVRd0pVSkVKVVF3SlVKRUpVUXhKVGhHWHlWRU1DVTVSaVZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ01pVkVNU1U0UmlWRU1TVTRNaVZFTUNWQ1JTVkVNU1U1TjE4bFJEQWxPVEVsUkRBbFFrVWxSREFsUWpNbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EQWxSREFsUWtVbFJEQWxRalFsUkRBbFFqZ2xSREVsT0RZbFJERWxPVFpmTVRreE5TVkVNU1U0TUM1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV4THlWRU1DVkJOaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxRVE1sUkRFbE9ERWxSREFsUWtZbFJERWxPVFlsUkRBbFFrUWxSREFsUWtRbFJERWxPRVpmSlVRd0pUbEdKVVF4SlRnd0pVUXdKVUkxSlVReEpUZ3hKVVF3SlVJeUpVUXhKVGhHSlVReEpUZ3lKVVF3SlVKRkpVUXhKVGszWHlWRU1DVTVNU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTXlWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNOQ1ZFTUNWQ09DVkVNU1U0TmlWRU1TVTVObDhsTWpnbFJEQWxRVE1sUkRBbE9UTWxSREFsT1VFbFJEQWxRVFlsTWpsZkpVUXdKVUpCSlVRd0pVSkZKVVF3SlVKQ0pVUXdKVUk0SlVReEpUZzRKVVF3SlVKRUpVUXhKVGsySlVRd0pVSTVYeVZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNRaTVxY0djdk1qSXdjSGd0SlVRd0pVRTJKVVF3SlVJMUpVUXhKVGd3SlVRd0pVSkJKVVF3SlVJeUpVUXdKVUl3WHlWRU1DVkJNeVZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDUmlWRU1TVTVOaVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUkNWRU1TVTRSbDhsUkRBbE9VWWxSREVsT0RBbFJEQWxRalVsUkRFbE9ERWxSREFsUWpJbFJERWxPRVlsUkRFbE9ESWxSREFsUWtVbFJERWxPVGRmSlVRd0pUa3hKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl6SlVRd0pVSkZKVVF4SlRnd0pVUXdKVUpGSlVRd0pVSTBKVVF3SlVJNEpVUXhKVGcySlVReEpUazJYeVV5T0NWRU1DVkJNeVZFTUNVNU15VkVNQ1U1UVNWRU1DVkJOaVV5T1Y4bFJEQWxRa0VsUkRBbFFrVWxSREFsUWtJbFJEQWxRamdsUkRFbE9EZ2xSREFsUWtRbFJERWxPVFlsUkRBbFFqbGZKVVF3SlVKQkpVUXdKVUpGSlVReEpUZ3hKVVF4SlRneUpVUXdKVUkxSlVRd0pVSkNMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZqTHlWRU1DVTVOQ1ZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNOQ1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNSaVZFTUNWQ01DVkVNU1U0TUNWRU1DVkNRVjhsUkRBbFFrUWxSREFsUWpCZkpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkJKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpDSlVRd0pVSTRKVVF4SlRnMkpVUXhKVGsyWHlWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNNQzVxY0djdk1qSXdjSGd0SlVRd0pUazBKVVF3SlVJMUpVUXdKVUpFSlVRd0pVSTBKVVF4SlRnd0pVUXdKVUpGSlVRd0pVSkdKVVF3SlVJd0pVUXhKVGd3SlVRd0pVSkJYeVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxRa1VsUkRBbFFrRWxSREFsUWtVbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqZ2xSREVsT0RZbFJERWxPVFpmSlVReEpUZ3hKVVF3SlVJMUpVUXdKVUpDSlVRd0pVSXdMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Поштове відділення — Гермаківське.
До 2020 центр Гермаківської сільської ради. Розташоване за 3 км від річки Збруч. У селі є залізнична станція. Населення — 1912 осіб (2003).
У Гермаківці є пам'ятка садово-паркового мистецтва державного значення — Гермаківський дендропарк (від 1956), урочище «Дача Романського», пам'ятки природи — Гермаківська бучина, Гермаківський скельний дуб та гіпсова печера Двох озер.
Географія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkppTDBobGNtMWhhMmwyYTJFbE1rTmZaVzUwY21GdVkyVmZkRzlmZEdobFgzWnBiR3hoWjJVdWFuQm5Mek13T0hCNExVaGxjbTFoYTJsMmEyRWxNa05mWlc1MGNtRnVZMlZmZEc5ZmRHaGxYM1pwYkd4aFoyVXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Село розташоване на відстані 369 км від Києва, 104 км — від обласного центру м. Тернополя та 15 км від районного центру м. Борщів.
Незважаючи на те, що село розкинулося поруч великих річок Галичини (Дністра та Збруча), у самому селі водних об'єктів обмаль:
- ставок с. Гермаківки 48°40′45″ пн. ш. 26°10′45″ сх. д. / 48.67917° пн. ш. 26.17917° сх. д. знаходиться на південній околиці села, лежить в басейні річки Збруч, має площу водного плеса 4,8021 га., витік зі ставка вливається до Вільхового потоку; [1][недоступне посилання]
- потічок Панський — бере початок із панського маєтку, протікає вздовж села на схід та впадає до Вільхового потоку, лежить в басейні річки Збруч, має довжину 4 км;
- річка Збруч — протікає на схід від села, 1,5 км від його східних околиць;
- річечка Вільховий Потік — бере початок із ланів, поруч з с. Іване-Пусте, протікає на північ вздовж с. Гермаківка та впадає до Збруча, лежить в басейні річки Збруч;
- потічок Пилипча (Бівка) — бере початок на західних околицях с. Гермаківки, протікає вздовж села та урочища Медвеже на південь та впадає до Нічлави в межах с. Пилипче, лежить в басейні річки Дністер, має довжину 8 км;
Клімат
Для села характерний помірно континентальний клімат. Гермаківка розташована у («теплому Поділлі»), найтеплішому регіоні Тернопільської області.
Клімат Гермаківки | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Показник | Січ. | Лют. | Бер. | Квіт. | Трав. | Черв. | Лип. | Серп. | Вер. | Жовт. | Лист. | Груд. | |
Середній максимум, °C | −1,2 | 0,4 | 5,7 | 14,2 | 19,9 | 23,0 | 24,0 | 23,5 | 19,6 | 13,5 | 6,1 | 1,1 | |
Середня температура, °C | −4,6 | −3 | 1,6 | 8,8 | 14,3 | 17,6 | 18,8 | 18,1 | 14,3 | 8,8 | 3,0 | −1,8 | |
Середній мінімум, °C | −8 | −6,4 | −2,4 | 3,5 | 8,8 | 12,3 | 13,7 | 12,8 | 9,1 | 4,1 | −0,1 | −4,7 | |
Норма опадів, мм | 33 | 32 | 32 | 54 | 75 | 101 | 99 | 64 | 53 | 35 | 35 | 38 | |
Джерело: http://en.climate-data.org/location/265349/ |
Історія
Поблизу Гермаківки зберігся Траянів вал.
Перша писемна згадка — 1641.
Діяли «Просвіта», «Січ», «Сокіл», «Луг» та інші українські товариства.
Історія виникнення села Гермаківка
Село Гермаківка розташоване на території колишньої Галичини на Волино-Подільському плато. Поверхня села рівнинна, клімат теплий, вологий. На півночі та північному заході наше село межує з селом Кривче, на заході — з Пилипчем, на південному заході — з Іване — Пусте, на півдні та південному сході — із Заліссям, на сході та південному сході — з селом Нивра.
Поблизу Гермаківки зберігся Троянів земляний вал (висота 6-8 м, ширина 20-25 м, довжина 25 км); тут знайдені римські монети, бронзові знаряддя. Результати археологічних досліджень дають підставу стверджувати, що насправді ці оборонні вали збудували племена культури фраківського гальшату для захисту від скіфів у 7 ст. до н. е.
Із переказів старих корінних жителів відомо, що село Гермаківка існує вже декілька століть. Перша письмова згадка про нього датована 1641 роком. Тоді ця територія належала до Кам'янецького повіту.
У давні часи наше село було розташоване на березі річки Збруч, про що свідчать уламки череп'яного посуду. Пізніше село розташувалось на південний захід від річки і носило назву Качурівка.
Це період, коли Галичина була під польським пануванням. Шляхта завела в Україні кріпацтво і панщину. Наше село не було винятком. Селяни працювали на пана без ніякої плати, їм невільно було вийти з цього села без дозволу пана.
Сумне життя було у хліборобів Гермаківки. Люди мешкали у нужденних хатках (часто разом із худобою) в холоді і голоді, у безперервній праці. Щодня приходив до хати панський гайдук і визначав зроблену роботу. Весною - орати, літом — косити чи жати, восени знов косити, взимку — молотити. Робота йшла під пильним оком панських наглядачів. Селяни платили панові дань від хліба, худоби, домашньої птиці, бджіл. За всякої провини пан судив селян і назначав кару, яку хотів — навіть смертну.
Найбільшими ворогами для українців стали татари і турки. Татарські напади для населення були страшним нещастям. Саме таке горе спіткало і наше рідне село. Під час нападу турків в XVII ст. село було спалене, а населення пограбоване. Хто боронився, того убили, хто був безпомічним — брали в полон, решта втікали, покинувши всі свої пожитки. Після спалення наше село почало знову відбудовуватись. Цього разу на території сучасного лісництва. Перша хата була збудована Германом, звідси і пішла назва села Германівка. Згодом самі жителі змінили назву Германівка на Гермаківка.
У 1758 р. збудована перша дерев'яна церква Успіння Пресвятої Богородиці. Кам'яну церкву Успіння Пресвятої Богородиці (вона діє донині) збудували у 1815 р.; на зовнішніх стінах були вмуровані плити з написами, один із них — «Єрмак» (село колись називалось Єрмаківка). Біля церкви була дерев'яна дзвіниця.
Після першого поділу Польщі в 1772 році між Австрією, Пруссією і Росію Галичина була віддана під владу австрійського уряду. Село Гермаківка також потрапило під гніт Австрійської імперії, який тяжів над населенням Галичини, в тому числі й над гермаківчанами, до 1918 року — часу розпаду Австро-Угорської імперії. За часів панування імперії населення Гермаківки також повинно було відбувати панщину. Із переказів Яреми Василя, кріпаки мали свого осаула. Проте, одного разу опівдні приїхав на коні панський управитель і прочитав документ про скасування панщини. Це був 1848 рік. Обличчя кріпаків засяяли радістю. Селяни навіть найняли музиків, гуляли і веселились кілька днів. Потім вони вирішили забрати з панського двору карбові палиці, їх закопали, а на тому місці поставили три камінні хрести, посадили чотири липи, обгородивши частоколом. Ці липи були зрубані лише на початку 90-х років XX ст. Тоді ж були відновлені і хрести, знесені Радянською владою.
Найродючіші землі в Гермаківці за часів панування австрійців належали поміщику Зельману, який був тут до часу скасування панщини. Пізніше нашим селом заволодів поміщик Бліхер. Але коли він збанкрутував, то маєток перейшов графу Боварському. Йому належало 70 сіл. Рід Боварських панував тут до 1939 року. Під час першої світової війни в 1914 році сім'я Боварських втекла до Львова, де старий граф помер з голоду в своєму розкішному панському будинку. На початку світової війни в Гермаківку вступили війська царської Росії, які перебували тут три роки.
Влітку 1917 року під час наступу німецьких військ за селом біля лісу в урочищі Глинка відбулася битва, в якій взяли участь Українські Січові Стрільці. Московські війська зазнали поразки і змушені були відступити. Загиблим у цьому бою біля церкви насипали символічну могилу.
Після перемоги в жовтневій соціалістичній революції молода Радянська країна почала боротьбу за вихід із імперіалістичної війни. Як тільки 3 березня 1918 року Німеччина заключила Брестський мирний договір, за яким німці та австрійці змушені були залишити наше село, в Гермаківку вступили війська українського націоналіста Петлюри, головний штаб якого знаходився в Кам'янці — Подільському.
У 1920 році після розгрому формувань петлюрівців у Гермаківці було встановлено Радянську владу, яка проіснувала недовго. Похід Антанти ознаменувався в нашому селі вторгненням польського війська . Поляки окупували українські землі, проте війська Червоної Армії примусили панську Польщу підписати мирний договір у місті Ризі, згідно з яким Галичина опинилась під впливом Польщі.
Особливо нестерпним становище селян було за часів панської Польщі. Найкращі родючі землі належали польській шляхті. Був виданий закон, згідно якого земельну ділянку міг купити лише поляк. Польські пани намагались окатоличити населення. Активну роль у цьому відіграли польські священники. Незважаючи на репресії зі сторони польських властей, українське населення все-таки зберегло свою культуру, звичаї та побут.
Щодо освіти гермаківчан, то спочатку була відкрита «двокласова» школа. Тут вивчали Закон Божий, читання і арифметику. Але й цю школу далеко не кожному вдалось закінчити, оскільки необхідно було вносити велику плату за навчання. За вищу освіту навіть і думати ніхто не міг. Як виняток, вищу освіту отримали всього кілька жителів Гермаківки: Остафіїв Авксентій після закінчення вищого учбового закладу став священником, Зуляк Михайло- ветеринаром, а Мизак Василь — адвокатом.
У 1844 році Гермаківку та сусідні села охопила епідемія холери, а в 1906 році поширилась хвороба скарлетина, яка призвела до масового винищення населення. Ніяких заходів для боротьби з хворобою польський уряд не вживав.
У 1893 році будувалась залізнична гілка «Вигнанка — Іване-Пусте» через Гермаківку. У 1898 році було закінчено її будівництво, а перший поїзд проїхав через село в 1899 році. За словами старожилів, молодь кожної неділі зустрічала поїзд, святково вдягнувшись.
Настав 1939 рік. 17 вересня цього року назавжди залишиться в пам'яті українців західних земель. У цей день в поміщиків було відібрано землю і передано в користування селян. Жителі Гермаківки з ентузіазмом вз'ялись за розбудову нового життя в складі Радянського Союзу.
22 червня 1941 року гітлерівські полчища напали на СРСР. Мирна праця була перервана. Фашисти забирали зерно, худобу, а доросле населення відправляли на примусові роботи в Німеччину. Багато гермаківчан з жалем і смутком покинули рідні стіни .
У 1944 році під ударами Радянської Армії фашистські війська відступили на Захід. 6 квітня цього ж року біля Гермаківки відбулася битва, в якій ворожі формування зазнали поразки. Село було звільнене.
Після закінчення Великої Вітчизняної війни докорінно змінилося наше село. Із одноосібних розорених селянських господарств в 1947 році було організовано два колгоспи. Перший мав 816 га землі, другий — 785 га. За свою працю колгоспники отримували мізерну платню на так звані трудодні. Так в 1949 році колгоспники отримували на трудодень 500 грамів зерна і 12 копійок грішми. У 1950 році відбулось укрупнення і обидва колгоспи об'єднались в одну сільськогосподарську артіль «Більшовик», головою став Бігун Дмитро Миколайович. На той час в Гермаківці налічувалось 569 дворів. У колгоспі працювали 1803 члени артілі. Тут було створено дві польові бригади: будівельна і городня. У зв'язку з реорганізацією МТС колгосп придбав сільськогосподарську техніку: 10 тракторів, 2 зернових комбайни, 2 бурякозбиральних комбайни, 2 кукурудзозбиральних комбайни, 1 силосний комбайн, 1 культиватор, 1 картоплесаджалку, 6 вантажних автомобілів.
Виконуючи п'ятирічні плани розвитку народного господарства, колгоспники добивались непоганих показників виробництва. Відповідно зростали грошові прибутки колгоспу, збільшувалась оплата трудодня, змінилося і саме ставлення до людей колгоспної праці.
Докорінно змінилась Гермаківка і в культурному відношенні . У1948 році відбувся перший випуск Гермаківської ЗОШ . Майже вся молодь здобула середню освіту, більшість залишилась після школи працювати в колгоспі, а частина поступила на навчання у вузи. Серед населення повністю ліквідовано неписемність.
У 1967 році в Гермаківці було відкрито новий Будинок культури, а в 1974 році - нову середню школу на 500 учнівських місць.
У 1956 році за ініціативою лісничого Гермаківського лісництва Миколи Григоровича Денеки було закладено дендропарк з екзотичних порід дерев та кущів. Завдяки дендропарку Гермаківка стала відома в усьому Радянському Союзі. Та й не тільки.
Нині в Гермаківці діють ЗОШ І-ІІІ ступенів, дитсадок «Малятко», Будинок культури, бібліотека, амбулаторія загальної практики та сімейної медицини, аптека, стоматологічний кабінет, лісництво, церква Успіння Пресвятої Богородиці, костел (1905 р., відреставрований у 2009 р .), відділення зв'язку, 7 магазинів. Встановлені пам'ятники Невідомому солдатові (1967 р.), воїнам — односельцям, полеглим у німецько-радянській війні (1975 р.), Т. Шевченку (1972 р.), «фігура» Ісуса Христа на честь 1000-ліття Хрещення Русі (2001 р.), діячеві ОУН-УПА
А. Назарківу (1992 р.), монумент « Борцям за волю України» (1995 р.), три пам'ятних хрести на честь скасування панщини (1861 р.), пам'ятний знак М. Денеці (1989 р.), втретє насипано символічну могилу борцям за волю України (1993 р.).
Геологічна пам'ятка природи місцевого значення — гіпсова карстова печера «Двох озер» (довжина — 57 м). розташована в межах лісового урочища Муравинець.
Про Гермаківку йдеться у книгах Дмитра Колісника «Моє село», Нестора Мизака «За тебе, свята Україно», у його ж монографії про цей населений пункт «Село — душа народу».
Населення
Згідно з переписом УРСР 1989 року чисельність наявного населення села становила 2004 особи, з яких 911 чоловіків та 1093 жінки.
За переписом населення України 2001 року в селі мешкали 1843 особи.
Мова
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
Мова | Відсоток |
---|---|
українська | 99,62 % |
російська | 0,27 % |
білоруська | 0,05 % |
болгарська | 0,05 % |
Релігія
- церква Успіння Пресвятої Богородиці (1815, мурована, ПЦУ);
- церква Успіння Пресвятої Богородиці (1909, перебудована з костелу, мурована, УГКЦ);
- капличка (2001);
- «фігура» Ісуса Христа на честь 1000-ліття Хрещення Русі-України (2001).
Пам'ятки
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TUM4d05pOGxSREFsT1VZbFJEQWxRakFsUkRBbFFrTWxNamNsUkRFbE9FWWxSREVsT0RJbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtGZkpVUXdKVUV5SlVRd0pVSXdKVVF4SlRnd0pVUXdKVUl3SlVReEpUZ3hKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl5SlVReEpUazJYeVZFTUNWQk9DVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNNaVZFTVNVNE55VkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ1FTVkVNU1U0TTE4bE1qZ2xSREFsT1RNbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREFsUWtNbFJEQWxRakFsUkRBbFFrRWxSREVsT1RZbFJEQWxRaklsUkRBbFFrRWxSREFsUWpBbE1qbGZMVjg1TWpRNUxtcHdaeTh5TURCd2VDMGxSREFsT1VZbFJEQWxRakFsUkRBbFFrTWxNamNsUkRFbE9FWWxSREVsT0RJbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtGZkpVUXdKVUV5SlVRd0pVSXdKVVF4SlRnd0pVUXdKVUl3SlVReEpUZ3hKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl5SlVReEpUazJYeVZFTUNWQk9DVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNNaVZFTVNVNE55VkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ1FTVkVNU1U0TTE4bE1qZ2xSREFsT1RNbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREFsUWtNbFJEQWxRakFsUkRBbFFrRWxSREVsT1RZbFJEQWxRaklsUkRBbFFrRWxSREFsUWpBbE1qbGZMVjg1TWpRNUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2T1M4NVlpOGxSREFsT1VNbFJEQWxRa1VsUkRFbE9FWmZKVVF3SlVFeUpVUXdKVUkxSlVReEpUZ3dKVVF3SlVKRUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkdKVVF4SlRrMkpVUXdKVUpDSlVReEpUaERKVVF4SlRnNUpVUXdKVUk0SlVRd0pVSkVKVVF3SlVJd0pVUXdKVGt4SlVRd0pVSkZKVVF4SlRnd05UQXVhbkJuTHpJd01IQjRMU1ZFTUNVNVF5VkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRSbDhsUkRBbFFUSWxSREFsUWpVbFJERWxPREFsUkRBbFFrUWxSREFsUWtVbFJEQWxRa1lsUkRFbE9UWWxSREFsUWtJbFJERWxPRU1sUkRFbE9Ea2xSREFsUWpnbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqQWxSREFsT1RFbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EQTFNQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
- Ботанічний заказник місцевого значення Урочище Романського.
Споруджено пам'ятники:
- воїнам Радянської Армії (1967),
- полеглим у німецько-радянській війні воїнам-односельцям (1975, скульптор С. Бородовий),
- Тарасу Шевченку (1972; скульптор В. Горн)
- діячеві ОУН і УПА А. Назарківу (1992).
Встановлено пам'ятні знаки на честь скасування панщини і заслуженому лісівникові України М. Денеці (1989).
Насипано символічну могилу Борцям за волю України (1993).
- Пам'ятник Т. Шевченку
Пам'ятка монументального мистецтва місцевого значення.
Встановлений 1972 р. Робота Чернівецьких художньо-виробничих майстерень.
Скульптура – тонований бетон, постамент – камінь.
Скульптура – 3 м, постамент – 1,2 м.
Соціальна сфера
Діють загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів, Будинок культури, бібліотека, ФАП, відділення зв'язку.
Відомі люди
Народилися
- Боєчко Петро Миколайович (1935—2010) — український живописець.
- господарник і громадський діяч П. Вовчук,
- громадський діяч у Канаді І. Зельський,
- музикант і диригент В. Зуляк,
- письменник Дмитро Колісник (1883—1958),
- есперантист Микола Кривецький,
- громадський діяч у Великій Британії В. Лесюк-Соловій,
- професор Чернівецького національного університету Михайло Марченко,
- професор Чернівецького національного університету Нестор Мизак
- художниця Марія Роженко,
- літературознавець Світлана Кочерга.
- доктор історичних наук, професор, завідувач кафедри стародавньої та середньовічної історії Тернопільського національного педагогічного університету імені Володимира Гнатюка Іван Зуляк
- лісівник, доктор сільськогосподарських наук, професор, завідувач кафедри туризмознавства і краєзнавства Прикарпатського національного університету імені Василя Стефаника, академік Лісівничої академії наук України (ЛАНУ) Калуцький Іван Федорович (1941 р.н.)
Жили і працювали
- Заслужений лісівник України Денека Микола Григорович, ініціатор закладання Гермаківського дендропарку.
- Граф , австрійський вельможа, власник маєтку в урочищі Дача Романовського, на місці якого постав Гермаківський дендропарк
- Подоляни з Гермаківки, Борщівського р-ну
Бібліографія
Про Гермаківку видано книжку Д. Колісника «Моє село» (Канада, 1950, 1952, 1955).
Примітки
- Кількість наявного та постійного населення по кожному сільському населеному пункту, Тернопільська область (осіб) - Регіон, Рік, Категорія населення , Стать (1989(12.01)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України.
- Кількість наявного населення по кожному сільському населеному пункту, Тернопільська область (осіб) - Регіон , Рік (2001(05.12)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України.
- Розподіл населення за рідною мовою, Тернопільська область (у % до загальної чисельності населення) - Регіон, Рік , Вказали у якості рідної мову (2001(05.12)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України.
- У камені, бронзі, граніті (ілюстрований альманах). — Тернопіль: ТзОВ «Терно-граф», 2014. — С. 28. : іл. —
- Рішення виконкому Тернопільської обласної ради від 12 червня 1978 року № 286.
- . Архів оригіналу за 26 лютого 2022. Процитовано 12 червня 2022.
Джерела
- Нестор Мизак. Гермаківка у пам'яті та ідентичності / Село — душа народу.— Чернівці — Торонто: Прут, 2011.— 254 с. [ 10 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Germakówka // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1881. — Т. II. — S. 537. (пол.). — S. 537-538. (пол.)
Посилання
У Вікісловнику є сторінка Гермаківка. |
- Замки і Храми України [ 3 серпня 2019 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cyu stattyu treba vikifikuvati dlya vidpovidnosti standartam yakosti Vikipediyi Bud laska dopomozhit dodavannyam dorechnih vnutrishnih posilan abo vdoskonalennyam rozmitki statti lipen 2021 Cya stattya mistit tekst sho ne vidpovidaye enciklopedichnomu stilyu Bud laska dopomozhit udoskonaliti cyu stattyu pogodivshi stil vikladu zi stilistichnimi pravilami Vikipediyi Mozhlivo storinka obgovorennya mistit zauvazhennya shodo potribnih zmin lipen 2021 Germaki vka selo v Ukrayini u Ivane Pustenskij silskij gromadi Chortkivskogo rajonu Ternopilskoyi oblasti Roztashovane na pivdni rajonu selo GermakivkaCerkva Uspinnya Presvyatoyi BogorodiciCerkva Uspinnya Presvyatoyi BogorodiciKrayina UkrayinaOblast Ternopilska oblastRajon Chortkivskij rajonGromada Ivane Pustenska silska gromadaKod KATOTTG UA61060210020065928Osnovni daniNaselennya 1 854Teritoriya 5 742 km Gustota naselennya 322 88 osib km Poshtovij indeks 48742Telefonnij kod 380 3541Geografichni daniGeografichni koordinati 48 41 34 pn sh 26 10 46 sh d 48 69278 pn sh 26 17944 sh d 48 69278 26 17944 Koordinati 48 41 34 pn sh 26 10 46 sh d 48 69278 pn sh 26 17944 sh d 48 69278 26 17944Serednya visota nad rivnem morya 247 mVidstan do rajonnogo centru 21 kmNajblizhcha zaliznichna stanciya z p Germakivka dizel poyizdi Ivane Puste Ternopil Misceva vladaAdresa radi 48748 Ternopilska obl Chortkivskij r n s Ivane Puste vul Shevchenka T G bud 65KartaGermakivkaGermakivkaMapa Germakivka u VikishovishiCerkva Uspinnya Presvyatoyi Bogorodici 1915rCerkva Uspinnya Presvyatoyi Bogorodici UGKC kolishnij kostelDendropark na okolici sela Poshtove viddilennya Germakivske Do 2020 centr Germakivskoyi silskoyi radi Roztashovane za 3 km vid richki Zbruch U seli ye zaliznichna stanciya Naselennya 1912 osib 2003 U Germakivci ye pam yatka sadovo parkovogo mistectva derzhavnogo znachennya Germakivskij dendropark vid 1956 urochishe Dacha Romanskogo pam yatki prirodi Germakivska buchina Germakivskij skelnij dub ta gipsova pechera Dvoh ozer GeografiyaV yizd do sela z boku s Krivche Selo roztashovane na vidstani 369 km vid Kiyeva 104 km vid oblasnogo centru m Ternopolya ta 15 km vid rajonnogo centru m Borshiv Nezvazhayuchi na te sho selo rozkinulosya poruch velikih richok Galichini Dnistra ta Zbrucha u samomu seli vodnih ob yektiv obmal stavok s Germakivki 48 40 45 pn sh 26 10 45 sh d 48 67917 pn sh 26 17917 sh d 48 67917 26 17917 znahoditsya na pivdennij okolici sela lezhit v basejni richki Zbruch maye ploshu vodnogo plesa 4 8021 ga vitik zi stavka vlivayetsya do Vilhovogo potoku 1 nedostupne posilannya potichok Panskij bere pochatok iz panskogo mayetku protikaye vzdovzh sela na shid ta vpadaye do Vilhovogo potoku lezhit v basejni richki Zbruch maye dovzhinu 4 km richka Zbruch protikaye na shid vid sela 1 5 km vid jogo shidnih okolic richechka Vilhovij Potik bere pochatok iz laniv poruch z s Ivane Puste protikaye na pivnich vzdovzh s Germakivka ta vpadaye do Zbrucha lezhit v basejni richki Zbruch potichok Pilipcha Bivka bere pochatok na zahidnih okolicyah s Germakivki protikaye vzdovzh sela ta urochisha Medvezhe na pivden ta vpadaye do Nichlavi v mezhah s Pilipche lezhit v basejni richki Dnister maye dovzhinu 8 km Klimat Dlya sela harakternij pomirno kontinentalnij klimat Germakivka roztashovana u teplomu Podilli najteplishomu regioni Ternopilskoyi oblasti Klimat GermakivkiPokaznik Sich Lyut Ber Kvit Trav Cherv Lip Serp Ver Zhovt List Grud Serednij maksimum C 1 2 0 4 5 7 14 2 19 9 23 0 24 0 23 5 19 6 13 5 6 1 1 1Serednya temperatura C 4 6 3 1 6 8 8 14 3 17 6 18 8 18 1 14 3 8 8 3 0 1 8Serednij minimum C 8 6 4 2 4 3 5 8 8 12 3 13 7 12 8 9 1 4 1 0 1 4 7Norma opadiv mm 33 32 32 54 75 101 99 64 53 35 35 38Dzherelo http en climate data org location 265349 IstoriyaPoblizu Germakivki zberigsya Trayaniv val Persha pisemna zgadka 1641 Diyali Prosvita Sich Sokil Lug ta inshi ukrayinski tovaristva Istoriya viniknennya sela Germakivka Selo Germakivka roztashovane na teritoriyi kolishnoyi Galichini na Volino Podilskomu plato Poverhnya sela rivninna klimat teplij vologij Na pivnochi ta pivnichnomu zahodi nashe selo mezhuye z selom Krivche na zahodi z Pilipchem na pivdennomu zahodi z Ivane Puste na pivdni ta pivdennomu shodi iz Zalissyam na shodi ta pivdennomu shodi z selom Nivra Poblizu Germakivki zberigsya Troyaniv zemlyanij val visota 6 8 m shirina 20 25 m dovzhina 25 km tut znajdeni rimski moneti bronzovi znaryaddya Rezultati arheologichnih doslidzhen dayut pidstavu stverdzhuvati sho naspravdi ci oboronni vali zbuduvali plemena kulturi frakivskogo galshatu dlya zahistu vid skifiv u 7 st do n e Iz perekaziv starih korinnih zhiteliv vidomo sho selo Germakivka isnuye vzhe dekilka stolit Persha pismova zgadka pro nogo datovana 1641 rokom Todi cya teritoriya nalezhala do Kam yaneckogo povitu U davni chasi nashe selo bulo roztashovane na berezi richki Zbruch pro sho svidchat ulamki cherep yanogo posudu Piznishe selo roztashuvalos na pivdennij zahid vid richki i nosilo nazvu Kachurivka Ce period koli Galichina bula pid polskim panuvannyam Shlyahta zavela v Ukrayini kripactvo i panshinu Nashe selo ne bulo vinyatkom Selyani pracyuvali na pana bez niyakoyi plati yim nevilno bulo vijti z cogo sela bez dozvolu pana Sumne zhittya bulo u hliborobiv Germakivki Lyudi meshkali u nuzhdennih hatkah chasto razom iz hudoboyu v holodi i golodi u bezperervnij praci Shodnya prihodiv do hati panskij gajduk i viznachav zroblenu robotu Vesnoyu orati litom kositi chi zhati voseni znov kositi vzimku molotiti Robota jshla pid pilnim okom panskih naglyadachiv Selyani platili panovi dan vid hliba hudobi domashnoyi ptici bdzhil Za vsyakoyi provini pan sudiv selyan i naznachav karu yaku hotiv navit smertnu Najbilshimi vorogami dlya ukrayinciv stali tatari i turki Tatarski napadi dlya naselennya buli strashnim neshastyam Same take gore spitkalo i nashe ridne selo Pid chas napadu turkiv v XVII st selo bulo spalene a naselennya pograbovane Hto boronivsya togo ubili hto buv bezpomichnim brali v polon reshta vtikali pokinuvshi vsi svoyi pozhitki Pislya spalennya nashe selo pochalo znovu vidbudovuvatis Cogo razu na teritoriyi suchasnogo lisnictva Persha hata bula zbudovana Germanom zvidsi i pishla nazva sela Germanivka Zgodom sami zhiteli zminili nazvu Germanivka na Germakivka U 1758 r zbudovana persha derev yana cerkva Uspinnya Presvyatoyi Bogorodici Kam yanu cerkvu Uspinnya Presvyatoyi Bogorodici vona diye donini zbuduvali u 1815 r na zovnishnih stinah buli vmurovani pliti z napisami odin iz nih Yermak selo kolis nazivalos Yermakivka Bilya cerkvi bula derev yana dzvinicya Pislya pershogo podilu Polshi v 1772 roci mizh Avstriyeyu Prussiyeyu i Rosiyu Galichina bula viddana pid vladu avstrijskogo uryadu Selo Germakivka takozh potrapilo pid gnit Avstrijskoyi imperiyi yakij tyazhiv nad naselennyam Galichini v tomu chisli j nad germakivchanami do 1918 roku chasu rozpadu Avstro Ugorskoyi imperiyi Za chasiv panuvannya imperiyi naselennya Germakivki takozh povinno bulo vidbuvati panshinu Iz perekaziv Yaremi Vasilya kripaki mali svogo osaula Prote odnogo razu opivdni priyihav na koni panskij upravitel i prochitav dokument pro skasuvannya panshini Ce buv 1848 rik Oblichchya kripakiv zasyayali radistyu Selyani navit najnyali muzikiv gulyali i veselilis kilka dniv Potim voni virishili zabrati z panskogo dvoru karbovi palici yih zakopali a na tomu misci postavili tri kaminni hresti posadili chotiri lipi obgorodivshi chastokolom Ci lipi buli zrubani lishe na pochatku 90 h rokiv XX st Todi zh buli vidnovleni i hresti zneseni Radyanskoyu vladoyu Najrodyuchishi zemli v Germakivci za chasiv panuvannya avstrijciv nalezhali pomishiku Zelmanu yakij buv tut do chasu skasuvannya panshini Piznishe nashim selom zavolodiv pomishik Bliher Ale koli vin zbankrutuvav to mayetok perejshov grafu Bovarskomu Jomu nalezhalo 70 sil Rid Bovarskih panuvav tut do 1939 roku Pid chas pershoyi svitovoyi vijni v 1914 roci sim ya Bovarskih vtekla do Lvova de starij graf pomer z golodu v svoyemu rozkishnomu panskomu budinku Na pochatku svitovoyi vijni v Germakivku vstupili vijska carskoyi Rosiyi yaki perebuvali tut tri roki Vlitku 1917 roku pid chas nastupu nimeckih vijsk za selom bilya lisu v urochishi Glinka vidbulasya bitva v yakij vzyali uchast Ukrayinski Sichovi Strilci Moskovski vijska zaznali porazki i zmusheni buli vidstupiti Zagiblim u comu boyu bilya cerkvi nasipali simvolichnu mogilu Pislya peremogi v zhovtnevij socialistichnij revolyuciyi moloda Radyanska krayina pochala borotbu za vihid iz imperialistichnoyi vijni Yak tilki 3 bereznya 1918 roku Nimechchina zaklyuchila Brestskij mirnij dogovir za yakim nimci ta avstrijci zmusheni buli zalishiti nashe selo v Germakivku vstupili vijska ukrayinskogo nacionalista Petlyuri golovnij shtab yakogo znahodivsya v Kam yanci Podilskomu U 1920 roci pislya rozgromu formuvan petlyurivciv u Germakivci bulo vstanovleno Radyansku vladu yaka proisnuvala nedovgo Pohid Antanti oznamenuvavsya v nashomu seli vtorgnennyam polskogo vijska Polyaki okupuvali ukrayinski zemli prote vijska Chervonoyi Armiyi primusili pansku Polshu pidpisati mirnij dogovir u misti Rizi zgidno z yakim Galichina opinilas pid vplivom Polshi Osoblivo nesterpnim stanovishe selyan bulo za chasiv panskoyi Polshi Najkrashi rodyuchi zemli nalezhali polskij shlyahti Buv vidanij zakon zgidno yakogo zemelnu dilyanku mig kupiti lishe polyak Polski pani namagalis okatolichiti naselennya Aktivnu rol u comu vidigrali polski svyashenniki Nezvazhayuchi na represiyi zi storoni polskih vlastej ukrayinske naselennya vse taki zbereglo svoyu kulturu zvichayi ta pobut Shodo osviti germakivchan to spochatku bula vidkrita dvoklasova shkola Tut vivchali Zakon Bozhij chitannya i arifmetiku Ale j cyu shkolu daleko ne kozhnomu vdalos zakinchiti oskilki neobhidno bulo vnositi veliku platu za navchannya Za vishu osvitu navit i dumati nihto ne mig Yak vinyatok vishu osvitu otrimali vsogo kilka zhiteliv Germakivki Ostafiyiv Avksentij pislya zakinchennya vishogo uchbovogo zakladu stav svyashennikom Zulyak Mihajlo veterinarom a Mizak Vasil advokatom U 1844 roci Germakivku ta susidni sela ohopila epidemiya holeri a v 1906 roci poshirilas hvoroba skarletina yaka prizvela do masovogo vinishennya naselennya Niyakih zahodiv dlya borotbi z hvoroboyu polskij uryad ne vzhivav U 1893 roci buduvalas zaliznichna gilka Vignanka Ivane Puste cherez Germakivku U 1898 roci bulo zakincheno yiyi budivnictvo a pershij poyizd proyihav cherez selo v 1899 roci Za slovami starozhiliv molod kozhnoyi nedili zustrichala poyizd svyatkovo vdyagnuvshis Nastav 1939 rik 17 veresnya cogo roku nazavzhdi zalishitsya v pam yati ukrayinciv zahidnih zemel U cej den v pomishikiv bulo vidibrano zemlyu i peredano v koristuvannya selyan Zhiteli Germakivki z entuziazmom vz yalis za rozbudovu novogo zhittya v skladi Radyanskogo Soyuzu 22 chervnya 1941 roku gitlerivski polchisha napali na SRSR Mirna pracya bula perervana Fashisti zabirali zerno hudobu a dorosle naselennya vidpravlyali na primusovi roboti v Nimechchinu Bagato germakivchan z zhalem i smutkom pokinuli ridni stini U 1944 roci pid udarami Radyanskoyi Armiyi fashistski vijska vidstupili na Zahid 6 kvitnya cogo zh roku bilya Germakivki vidbulasya bitva v yakij vorozhi formuvannya zaznali porazki Selo bulo zvilnene Pislya zakinchennya Velikoyi Vitchiznyanoyi vijni dokorinno zminilosya nashe selo Iz odnoosibnih rozorenih selyanskih gospodarstv v 1947 roci bulo organizovano dva kolgospi Pershij mav 816 ga zemli drugij 785 ga Za svoyu pracyu kolgospniki otrimuvali mizernu platnyu na tak zvani trudodni Tak v 1949 roci kolgospniki otrimuvali na trudoden 500 gramiv zerna i 12 kopijok grishmi U 1950 roci vidbulos ukrupnennya i obidva kolgospi ob yednalis v odnu silskogospodarsku artil Bilshovik golovoyu stav Bigun Dmitro Mikolajovich Na toj chas v Germakivci nalichuvalos 569 dvoriv U kolgospi pracyuvali 1803 chleni artili Tut bulo stvoreno dvi polovi brigadi budivelna i gorodnya U zv yazku z reorganizaciyeyu MTS kolgosp pridbav silskogospodarsku tehniku 10 traktoriv 2 zernovih kombajni 2 buryakozbiralnih kombajni 2 kukurudzozbiralnih kombajni 1 silosnij kombajn 1 kultivator 1 kartoplesadzhalku 6 vantazhnih avtomobiliv Vikonuyuchi p yatirichni plani rozvitku narodnogo gospodarstva kolgospniki dobivalis nepoganih pokaznikiv virobnictva Vidpovidno zrostali groshovi pributki kolgospu zbilshuvalas oplata trudodnya zminilosya i same stavlennya do lyudej kolgospnoyi praci Dokorinno zminilas Germakivka i v kulturnomu vidnoshenni U1948 roci vidbuvsya pershij vipusk Germakivskoyi ZOSh Majzhe vsya molod zdobula serednyu osvitu bilshist zalishilas pislya shkoli pracyuvati v kolgospi a chastina postupila na navchannya u vuzi Sered naselennya povnistyu likvidovano nepisemnist U 1967 roci v Germakivci bulo vidkrito novij Budinok kulturi a v 1974 roci novu serednyu shkolu na 500 uchnivskih misc U 1956 roci za iniciativoyu lisnichogo Germakivskogo lisnictva Mikoli Grigorovicha Deneki bulo zakladeno dendropark z ekzotichnih porid derev ta kushiv Zavdyaki dendroparku Germakivka stala vidoma v usomu Radyanskomu Soyuzi Ta j ne tilki Nini v Germakivci diyut ZOSh I III stupeniv ditsadok Malyatko Budinok kulturi biblioteka ambulatoriya zagalnoyi praktiki ta simejnoyi medicini apteka stomatologichnij kabinet lisnictvo cerkva Uspinnya Presvyatoyi Bogorodici kostel 1905 r vidrestavrovanij u 2009 r viddilennya zv yazku 7 magaziniv Vstanovleni pam yatniki Nevidomomu soldatovi 1967 r voyinam odnoselcyam poleglim u nimecko radyanskij vijni 1975 r T Shevchenku 1972 r figura Isusa Hrista na chest 1000 littya Hreshennya Rusi 2001 r diyachevi OUN UPA A Nazarkivu 1992 r monument Borcyam za volyu Ukrayini 1995 r tri pam yatnih hresti na chest skasuvannya panshini 1861 r pam yatnij znak M Deneci 1989 r vtretye nasipano simvolichnu mogilu borcyam za volyu Ukrayini 1993 r Geologichna pam yatka prirodi miscevogo znachennya gipsova karstova pechera Dvoh ozer dovzhina 57 m roztashovana v mezhah lisovogo urochisha Muravinec Pro Germakivku jdetsya u knigah Dmitra Kolisnika Moye selo Nestora Mizaka Za tebe svyata Ukrayino u jogo zh monografiyi pro cej naselenij punkt Selo dusha narodu NaselennyaZgidno z perepisom URSR 1989 roku chiselnist nayavnogo naselennya sela stanovila 2004 osobi z yakih 911 cholovikiv ta 1093 zhinki Za perepisom naselennya Ukrayini 2001 roku v seli meshkali 1843 osobi Mova Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu za danimi perepisu 2001 roku Mova Vidsotokukrayinska 99 62 rosijska 0 27 biloruska 0 05 bolgarska 0 05 Religiyacerkva Uspinnya Presvyatoyi Bogorodici 1815 murovana PCU cerkva Uspinnya Presvyatoyi Bogorodici 1909 perebudovana z kostelu murovana UGKC kaplichka 2001 figura Isusa Hrista na chest 1000 littya Hreshennya Rusi Ukrayini 2001 Pam yatkiPam yatnik ShevchenkoviPam yatnik Andriyevi NazarkivuBotanichnij zakaznik miscevogo znachennya Urochishe Romanskogo Sporudzheno pam yatniki voyinam Radyanskoyi Armiyi 1967 poleglim u nimecko radyanskij vijni voyinam odnoselcyam 1975 skulptor S Borodovij Tarasu Shevchenku 1972 skulptor V Gorn diyachevi OUN i UPA A Nazarkivu 1992 Vstanovleno pam yatni znaki na chest skasuvannya panshini i zasluzhenomu lisivnikovi Ukrayini M Deneci 1989 Nasipano simvolichnu mogilu Borcyam za volyu Ukrayini 1993 Pam yatnik T Shevchenku Pam yatka monumentalnogo mistectva miscevogo znachennya Vstanovlenij 1972 r Robota Cherniveckih hudozhno virobnichih majsteren Skulptura tonovanij beton postament kamin Skulptura 3 m postament 1 2 m Socialna sferaDiyut zagalnoosvitnya shkola I III stupeniv Budinok kulturi biblioteka FAP viddilennya zv yazku Vidomi lyudiNarodilisya Boyechko Petro Mikolajovich 1935 2010 ukrayinskij zhivopisec gospodarnik i gromadskij diyach P Vovchuk gromadskij diyach u Kanadi I Zelskij muzikant i dirigent V Zulyak pismennik Dmitro Kolisnik 1883 1958 esperantist Mikola Kriveckij gromadskij diyach u Velikij Britaniyi V Lesyuk Solovij profesor Cherniveckogo nacionalnogo universitetu Mihajlo Marchenko profesor Cherniveckogo nacionalnogo universitetu Nestor Mizak hudozhnicya Mariya Rozhenko literaturoznavec Svitlana Kocherga doktor istorichnih nauk profesor zaviduvach kafedri starodavnoyi ta serednovichnoyi istoriyi Ternopilskogo nacionalnogo pedagogichnogo universitetu imeni Volodimira Gnatyuka Ivan Zulyak lisivnik doktor silskogospodarskih nauk profesor zaviduvach kafedri turizmoznavstva i krayeznavstva Prikarpatskogo nacionalnogo universitetu imeni Vasilya Stefanika akademik Lisivnichoyi akademiyi nauk Ukrayini LANU Kaluckij Ivan Fedorovich 1941 r n Zhili i pracyuvali Zasluzhenij lisivnik Ukrayini Deneka Mikola Grigorovich iniciator zakladannya Germakivskogo dendroparku Graf avstrijskij velmozha vlasnik mayetku v urochishi Dacha Romanovskogo na misci yakogo postav Germakivskij dendroparkPodolyani z Germakivki Borshivskogo r nuBibliografiyaPro Germakivku vidano knizhku D Kolisnika Moye selo Kanada 1950 1952 1955 PrimitkiKilkist nayavnogo ta postijnogo naselennya po kozhnomu silskomu naselenomu punktu Ternopilska oblast osib Region Rik Kategoriya naselennya Stat 1989 12 01 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Kilkist nayavnogo naselennya po kozhnomu silskomu naselenomu punktu Ternopilska oblast osib Region Rik 2001 05 12 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu Ternopilska oblast u do zagalnoyi chiselnosti naselennya Region Rik Vkazali u yakosti ridnoyi movu 2001 05 12 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini U kameni bronzi graniti ilyustrovanij almanah Ternopil TzOV Terno graf 2014 S 28 il ISBN 978 966 457 202 3 Rishennya vikonkomu Ternopilskoyi oblasnoyi radi vid 12 chervnya 1978 roku 286 Arhiv originalu za 26 lyutogo 2022 Procitovano 12 chervnya 2022 DzherelaNestor Mizak Germakivka u pam yati ta identichnosti Selo dusha narodu Chernivci Toronto Prut 2011 254 s 10 bereznya 2016 u Wayback Machine Germakowka Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1881 T II S 537 pol S 537 538 pol PosilannyaPortal Ternopilshina U Vikislovniku ye storinka Germakivka Zamki i Hrami Ukrayini 3 serpnya 2019 u Wayback Machine