Те́ндер (дан. Tønder) — містечко в Данії, регіон Південна Данія, Тендерська комуна. Адміністративний центр комуни. Розташоване на півдні Ютландського півострова, неподалік від дансько-німецького кордону. Відоме як порт на Північному морі з ХІІ ст. Входило до складу герцогства Шлезвіг, яке перебувало під контролем Данії. Було одним із центрів німецькомовного купецтва. У 1866—1920 роках належало Німеччині, було повітовим центром Шлезвіг-Гольштейнської провінції. Передане Данії після Шлезвізького плебісциту всупереч волевиявленню мешканців. Площа — 6,79 км². Населення — 7,581 особа (1 січня 2020).
Тендер | ||
---|---|---|
містечко | ||
![]() | ||
| ||
| ||
![]() Тендер | ||
Координати 54°56′34″ пн. ш. 8°51′50″ сх. д. / 54.94277777780577310° пн. ш. 8.86388888891667825° сх. д.Координати: 54°56′34″ пн. ш. 8°51′50″ сх. д. / 54.94277777780577310° пн. ш. 8.86388888891667825° сх. д. | ||
Країна | ![]() | |
Регіон | Південна Данія | |
Площа | 6,79 км² | |
• Висота | 3 м | |
Населення | 7543 осіб (2015) | |
Перша згадка | 1017 | |
Часовий пояс | і | |
Код: | 11125 | |
Індекс | 6270 | |
toender.dk | ||
![]() |
Назва
Географія
Тендер розташований на дансько-німецькому кордоні.
Історія
Тендер вперше згадується в середині ХІІ ст. як Тундіра у праці арабського географа Мухаммада аль-Ідрісі. Це був важливий торговий порт на березі Північного моря, на півдні Ютландського півострова.
1243 року Тондерн отримав портові привілеї від Ганзейської ліги. Місто мало великий ринок, на якому торгували товарами з акваторії Балтійського й Північного морів. Основне населення міста складали німецькомовні купці.
1532 року Тондерн постраждав від повені: місто було затоплене, опинившись на кілька метрів нижче рівня моря. У 1550-х роках, з метою захисту міщан, шлезвізький герцог Ганс Старший збудував на захід від Тендера дамби, внаслідок чого міський порт втратив прямий доступ до моря.
У XVII—XVIII ст. місто розквітло завдяки виробництву і торгівлі тондерським мереживом.
До 1864 року Тондерн входив до складу Данського королівства, як частина герцогства Шлезвіг. Проте після воєн 1864—1866 років місто перейшло до Пруссії, яка включила його до своєї новоутвореної Шлезвіг-Гольштейнської провінції. 1868 року Тендер став центром Тондернського повіту цієї провінції, а 1871 року опинився у складі Німецької імперії.
Під час Першої Світової війни у Тондері розміщувалася база дирижаблів-цепелінів імперського флоту Німеччини. 19 липня 1918 року цю базу зруйнували британські повітряні сили. На місці дислокації цепелінів нині працює музей.
Після поразки Німеччини у Першій Світовій війні країна уклала Версальський договір від 28 червня 1919 року, який вимагав провести на території Шлезвігу плебісцит населення про приналежність до Данії. 10 лютого 1920 року, під наглядом спостерігачів від представників Антанти, відбувся плебісцит у Північному Шлезвігу, так званій Зоні І, до якої входив Тондерський повіт і місто Тондерн. 59,1% населення повіту (10.223 особи) проголосували за входження до складу Данії. Проте сам Тондерн — 76,5% мешканців (2.448 осіб) — виявив бажання лишитися в Німеччині. 15 червня того ж року, всупереч волевиявленню тондернців, весь Північний Шлезвіг, включно із Тондернським повітом і містом перейшов під данський контроль.Місто отримало офіційну данську назву Тендер.
Незважаючи прихід данської влади, місто лишалося переважно німецькомовним до 1945 року, а німецькі партії мали більшість у міській раді. Ситуація змінилася на користь данців завдяки поразці Німеччини у Другій Світовій війні. Від'їзд частини німецького населення спричинив економічно-соціальний занепад Тендера, що вилилося у закритті в 1989 році Тендерської семінарії — найдавнішої педагогічної школи Скандинавії, що існувала від 1788 року.
Герб
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk01TDBOdllYUmZiMlpmWVhKdGMxOXZabDlVSlVNekpVSTRibVJsY2k1emRtY3ZNVFV3Y0hndFEyOWhkRjl2Wmw5aGNtMXpYMjltWDFRbFF6TWxRamh1WkdWeUxuTjJaeTV3Ym1jPS5wbmc=.png)
Герб Тендера — офіційний символ міста. У синьому щиті золотий трипалубний фрегат, що пливе по зеленому хвилястому морю. Це зображення затвердив данський уряд в 1922 році, й перезатверджував із невеликими змінами в 1970 і 2000 роках.
Зображення середньовічного однопалубного купецького корабля фіксується на печатках міського магістрату від 1443 року й походить від схожого міського герба середини ХІІІ ст. На печатці Тендера 1560 року з'являється трипалубник.
Від XVII ст. замість середньовічного судна зображували кораблі нового часу. Зокрема, на плані міста 1651 року намальовано дещо інакший герб — у срібному полі коричневий трипалубний фрегат, що пливе ліворуч по синьому морю, з триколірним прапором на кормі.
Герб Тендера використовується на міській печатці та територіальній геральдиці Тендерської комуни.
- План міста і герб
1651 - Печатка
1850—1923 - Поштівка
1895
Примітки
- Alnor, K. Die Ergebnisse der Volksabstimmungen vom 10. Februar und 14. März 1920 in der 1. und 2. schleswigschen Zone (= Heimatschriften des Schleswig-Holsteiner-Bundes. Band 15). Flensburg (Lutherhaus): Verlag des Schleswig-Holsteiner-Bundes, 1925.
- Tønder // Heraldry of the World, Ralf Hartemink.
Бібліографія
- Andresen, L. Geschichte der Stadt Tondern bis zum dreißigjährigen Krieg. Flensburg: Heimat und Erbe, 1939.
- Carstens, C. Die Stadt Tondern. Eine historisch-statistische Monographie. Tondern: F. Dröhse, 1861.
- 750 Jahre Stadt Tondern 1243–1993. Apenrade, 1993.
- Tondern // Encyclopædia Britannica. 27 (11th ed.). 1911.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Тендер (місто)
- Офіційна сторінка
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro Tender ta Tondern znachennya Te nder dan Tonder mistechko v Daniyi region Pivdenna Daniya Tenderska komuna Administrativnij centr komuni Roztashovane na pivdni Yutlandskogo pivostrova nepodalik vid dansko nimeckogo kordonu Vidome yak port na Pivnichnomu mori z HII st Vhodilo do skladu gercogstva Shlezvig yake perebuvalo pid kontrolem Daniyi Bulo odnim iz centriv nimeckomovnogo kupectva U 1866 1920 rokah nalezhalo Nimechchini bulo povitovim centrom Shlezvig Golshtejnskoyi provinciyi Peredane Daniyi pislya Shlezvizkogo plebiscitu vsuperech voleviyavlennyu meshkanciv Plosha 6 79 km Naselennya 7 581 osoba 1 sichnya 2020 TendermistechkoGerbTenderKoordinati 54 56 34 pn sh 8 51 50 sh d 54 94277777780577310 pn sh 8 86388888891667825 sh d 54 94277777780577310 8 86388888891667825 Koordinati 54 56 34 pn sh 8 51 50 sh d 54 94277777780577310 pn sh 8 86388888891667825 sh d 54 94277777780577310 8 86388888891667825Krayina DaniyaRegionPivdenna DaniyaPlosha6 79 km Visota3 mNaselennya7543 osib 2015 Persha zgadka1017Chasovij poyasUTC 1 i UTC 2Kod 11125Indeks6270toender dkMultimedijni daniNazvaTe nder abo To nder dan Tonder MFA ˈtsʰonˀɐ suchasna danska nazva Tondern nim Tondern MFA ˈtɔndɐn nimecka nazva oficijna v 1866 1920 rokah GeografiyaTender roztashovanij na dansko nimeckomu kordoni IstoriyaTender vpershe zgaduyetsya v seredini HII st yak Tundira u praci arabskogo geografa Muhammada al Idrisi Ce buv vazhlivij torgovij port na berezi Pivnichnogo morya na pivdni Yutlandskogo pivostrova 1243 roku Tondern otrimav portovi privileyi vid Ganzejskoyi ligi Misto malo velikij rinok na yakomu torguvali tovarami z akvatoriyi Baltijskogo j Pivnichnogo moriv Osnovne naselennya mista skladali nimeckomovni kupci 1532 roku Tondern postrazhdav vid poveni misto bulo zatoplene opinivshis na kilka metriv nizhche rivnya morya U 1550 h rokah z metoyu zahistu mishan shlezvizkij gercog Gans Starshij zbuduvav na zahid vid Tendera dambi vnaslidok chogo miskij port vtrativ pryamij dostup do morya U XVII XVIII st misto rozkvitlo zavdyaki virobnictvu i torgivli tonderskim merezhivom Do 1864 roku Tondern vhodiv do skladu Danskogo korolivstva yak chastina gercogstva Shlezvig Prote pislya voyen 1864 1866 rokiv misto perejshlo do Prussiyi yaka vklyuchila jogo do svoyeyi novoutvorenoyi Shlezvig Golshtejnskoyi provinciyi 1868 roku Tender stav centrom Tondernskogo povitu ciyeyi provinciyi a 1871 roku opinivsya u skladi Nimeckoyi imperiyi Pid chas Pershoyi Svitovoyi vijni u Tonderi rozmishuvalasya baza dirizhabliv cepeliniv imperskogo flotu Nimechchini 19 lipnya 1918 roku cyu bazu zrujnuvali britanski povitryani sili Na misci dislokaciyi cepeliniv nini pracyuye muzej Pislya porazki Nimechchini u Pershij Svitovij vijni krayina uklala Versalskij dogovir vid 28 chervnya 1919 roku yakij vimagav provesti na teritoriyi Shlezvigu plebiscit naselennya pro prinalezhnist do Daniyi 10 lyutogo 1920 roku pid naglyadom sposterigachiv vid predstavnikiv Antanti vidbuvsya plebiscit u Pivnichnomu Shlezvigu tak zvanij Zoni I do yakoyi vhodiv Tonderskij povit i misto Tondern 59 1 naselennya povitu 10 223 osobi progolosuvali za vhodzhennya do skladu Daniyi Prote sam Tondern 76 5 meshkanciv 2 448 osib viyaviv bazhannya lishitisya v Nimechchini 15 chervnya togo zh roku vsuperech voleviyavlennyu tondernciv ves Pivnichnij Shlezvig vklyuchno iz Tondernskim povitom i mistom perejshov pid danskij kontrol Misto otrimalo oficijnu dansku nazvu Tender Nezvazhayuchi prihid danskoyi vladi misto lishalosya perevazhno nimeckomovnim do 1945 roku a nimecki partiyi mali bilshist u miskij radi Situaciya zminilasya na korist danciv zavdyaki porazci Nimechchini u Drugij Svitovij vijni Vid yizd chastini nimeckogo naselennya sprichiniv ekonomichno socialnij zanepad Tendera sho vililosya u zakritti v 1989 roci Tenderskoyi seminariyi najdavnishoyi pedagogichnoyi shkoli Skandinaviyi sho isnuvala vid 1788 roku GerbGerb Tendera Gerb Tendera oficijnij simvol mista U sinomu shiti zolotij tripalubnij fregat sho plive po zelenomu hvilyastomu moryu Ce zobrazhennya zatverdiv danskij uryad v 1922 roci j perezatverdzhuvav iz nevelikimi zminami v 1970 i 2000 rokah Zobrazhennya serednovichnogo odnopalubnogo kupeckogo korablya fiksuyetsya na pechatkah miskogo magistratu vid 1443 roku j pohodit vid shozhogo miskogo gerba seredini HIII st Na pechatci Tendera 1560 roku z yavlyayetsya tripalubnik Vid XVII st zamist serednovichnogo sudna zobrazhuvali korabli novogo chasu Zokrema na plani mista 1651 roku namalovano desho inakshij gerb u sribnomu poli korichnevij tripalubnij fregat sho plive livoruch po sinomu moryu z trikolirnim praporom na kormi Gerb Tendera vikoristovuyetsya na miskij pechatci ta teritorialnij geraldici Tenderskoyi komuni Plan mista i gerb 1651 Pechatka 1850 1923 Poshtivka 1895PrimitkiAlnor K Die Ergebnisse der Volksabstimmungen vom 10 Februar und 14 Marz 1920 in der 1 und 2 schleswigschen Zone Heimatschriften des Schleswig Holsteiner Bundes Band 15 Flensburg Lutherhaus Verlag des Schleswig Holsteiner Bundes 1925 Tonder Heraldry of the World Ralf Hartemink BibliografiyaAndresen L Geschichte der Stadt Tondern bis zum dreissigjahrigen Krieg Flensburg Heimat und Erbe 1939 Carstens C Die Stadt Tondern Eine historisch statistische Monographie Tondern F Drohse 1861 750 Jahre Stadt Tondern 1243 1993 Apenrade 1993 Tondern Encyclopaedia Britannica 27 11th ed 1911 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Tender misto Oficijna storinka