Георгіївська церква — дерев'яний православний (ПЦУ) храм, розташований у смт Седневі Чернігівського району (Чернігівська область); цінна історико-архітектурна пам'ятка; рідкісний зразок монументальних дерев'яних споруд на Лівобережжі України періоду бароко.
Георгіївська церква | |
---|---|
![]() Георгіївська церква (Седнів) | |
51°38′40″ пн. ш. 31°33′57″ сх. д. / 51.64444° пн. ш. 31.5660278° сх. д.Координати: 51°38′40″ пн. ш. 31°33′57″ сх. д. / 51.64444° пн. ш. 31.5660278° сх. д. | |
Тип споруди | церква |
Розташування | |
Кінець будівництва | 1747 |
Будівельна система | Дерев'яна архітектура |
Стиль | козацьке бароко |
Належність | ПЦУ |
Єпархія | Чернігівська єпархія ПЦУ |
Стан | пам'ятка архітектури національного значення України |
Адреса | вул. Я. Лизогуба, 76 |
![]() ![]() Георгіївська церква (Седнів) (Чернігівська область) | |
|
Розташована на піднесенні урочища Коронний Замок, в центрі стародавнього городища Сновськ.
Відомості
Датування
Храм зведений, імовірно, не пізніше 1747 року. У деяких джерелах як дата спорудження подається 1715 рік.. С. Таранушенко у фундаментальній праці «Дерев'яна монументальна архітектура Лівобережної України» датує її XVII століттям, відзначаючи, що вона старіша за Покровську церкву, яку збудував у 1715 році в Седнівській фортеці сотник Седнівської сотні Петро Войцехович і куди було перенесено богослужіння із зовсім занепалої Георгіївської церкви. Проте не виключено, що тут під Покровською церквою малася на увазі нинішня Георгіївська, а, відповідно, під Георгіївською — інший храм, що не зберігся до наших днів. Відомо, що Юріївська (Георгіївська) церква існувала в Сновську (Седневі) з домонгольських часів і неодноразово відбудовувалася після пожеж та руйнувань. Про існування в Седневі у XVII ст. Юріївської (Георгіївської) церкви як головного соборного храму згадує і Філарет (Гумілевський).
Опис пам'ятки
Церква збудована в традиційних формах української дерев'яної сакральної архітектури, без єдиного цвяха. Дерев'яна, тридільна, з восьмигранною центральною вежею, одноверха з двома заломами. Обабіч гранчастого вівтаря розташовані маленькі зрубики ризниці й паламарні, а біля чотирикутного бабинця — сходові клітки.
У 1955 році за завданням відділу охорони пам'яток архітектури було проведено дослідження і обміри Георгіївської церкви бригадою Республіканських спеціальних науково-реставраційних майстерень у складі архітекторів М. Говденко і Р. Бикової, а також техніка-архітектора І. Серебрякової. Ці роботи дали можливість уявити первісні форми споруди, характер пізніших перебудов і прибудов до неї.
За даними досліджень, церква первісно була однокупольною, тризрубною, з підвищеним центральним восьмигранним зрубом і пониженими прямокутним у плані зрубом бабинця та п'ятигранним зрубом вівтарної апсиди. Стіни старої частини центрального об'єму, вівтаря та притвору складені із соснового брусу, рубленого «в лапу», і мають нахил по висоті, в результаті чого вежі церкви та вівтаря звужуються до верху на 10—20 см. Хоча церква має в плані три об'єми, вона належить до давнього типу однокупольних церков-башт. В інтер'єрі домінує висотне розкриття простору двозаломного центрального верху. У стінах церкви, до яких примикають прибудови, вирізані прямокутні отвори, прикрашені лиштвами. Стіни в інтер'єрі було пофарбовано олійною фарбою по зрубу, інтер'єр прикрашало різьблення, яким був оздоблений і давній іконостас (не зберігся).
Історія храму
За переказами, в цій церкві, присвяченій святому Георгієві (Юрієві) Змієборцю, святили свою зброю перед військовими походами козаки Седнівської сотні Чернігівського полку у XVII—XVIII ст.
Тривалий час Георгіївська церква була головним храмом Седнева, допоки 1690 року цей статус не перейшов до новозбудованої мурованої Воскресенської церкви. У 1767 році в «Генеральному описі Малоросії» про седнівську Георгіївську церкву сказано, що вона є старою й ветхою. На той час при храмі діяли в окремих приміщеннях та шпиталь для нужденних.
На початку ХІХ ст. церкву було відремонтовано. Пам'ятку значно перебудували у 1852 році, коли її підважили й підвели цегляний підмурок; тоді ж добудовано із заходу масивний притвор та дзвіницю, зроблено північну й південну прибудови, понижено об'єми сходових кліток обабіч бабинця, розібрано західну стіну бабинця та ін. За позначками на цеглі, дослідженій у 1955 р., визначено можливі дати прибудов: 1851, 1858, 1859 рр.
Споруда істотно постраждала в роки Другої світової війни: було зруйновано дзвіницю, баню, частину обшивки стін та цегляного цоколя, повністю знищено підлогу.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TkM4ME1pOGxSREFsT1RNbFJEQWxRalVsUkRBbFFrVWxSREVsT0RBbFJEQWxRak1sUkRFbE9UWWxSREVsT1RjbFJEQWxRaklsUkRFbE9ERWxSREVsT0VNbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqQmZKVVF4SlRnMkpVUXdKVUkxSlVReEpUZ3dKVVF3SlVKQkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSXdYeVZFTUNWQk1TVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNOQ1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U1TmlWRU1DVkNNbDh4T1RnNUxtcHdaeTh6TURCd2VDMGxSREFsT1RNbFJEQWxRalVsUkRBbFFrVWxSREVsT0RBbFJEQWxRak1sUkRFbE9UWWxSREVsT1RjbFJEQWxRaklsUkRFbE9ERWxSREVsT0VNbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqQmZKVVF4SlRnMkpVUXdKVUkxSlVReEpUZ3dKVVF3SlVKQkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSXdYeVZFTUNWQk1TVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNOQ1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U1TmlWRU1DVkNNbDh4T1RnNUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
У 1975—1978 рр. під керівництвом архітектора Маріоніли Говденко здійснено перший етап реставраційних робіт: реставровано вівтар, центральний восьмерик, розібрано прибудови ХІХ ст. (залишки нового бабинця (західного притвору) із дзвіницею над ним). Але за браком коштів роботи не було завершено, і згодом пам'ятка опинилася в аварійному стані. На початку 2000-х через зсув ґрунту виникла загроза повної руйнації споруди (за оцінками фахівців, цього не сталося лише завдяки оригінальним конструкціям з'єднання брусів).
У 2004 — 2007 роках здійснено новий етап реставраційних робіт, в результаті яких церкву практично споруджено наново — за стародавніми технологіями, з частковим використанням автентичних матеріалів і конструкцій. За проектом реконструкції 2000-х рр. храм відновлено як однокупольний (у деяких джерелах помилково зазначено двокупольний), хоча і з первісними двома вежами-слупами (їх було розібрано в 1852 році). Після повторного освячення церква діє як Української православної церкви Київського патріархату.
Церква набула популярності завдяки тому, що всередині неї знімалися ключові епізоди радянського кінофільму «Вій» за однойменною повістю Миколи Гоголя. Ці кадри не ввійшли до остаточного варіанту фільму, однак декорації відповідних сцен, знятих у павільйоні «Мосфільму», в цілому повторюють інтер'єри седнівської Георгіївської церкви.
Проблеми
У середині 2010-х років знов потребує негайної реставрації, зокрема, через грибок, протікання під час дощів.
У 2020 році у с. Седнів розпочато збір коштів серед населення на виготовлення проектної документації, для отримання дозволу на реставрацію храму. По оцінках експертів у сьогоднішньому стані Георгіївська церква простоїть не більше 2-х років.
Посилання
- Знаменні і пам'ятні дати по Чернігівській області на 2015 рік / Чернігів. обл. наук. б-ка ім. В. Г. Короленка. – Чернігів, 2014. – 136 с.
- Таранушенко Стефан. Дерев'яна монументальна архітектура Лівобережної України. Повна редакція / перед. слово С. І. Білокінь ; передм., наук. ред., додатки В. В. Вечерський ; упоряд., прим. О. О. Савчук. — Х. : Видавець Савчук О. О., 2014. — 896 с.
- . Архів оригіналу за 13 жовтня 2016. Процитовано 30 травня 2016.
- Филарет (Гумилевский). Историко-статистическое описание Черниговской епархии. — Конволют. — Чернигов: Черниговская земская типография, 1874. — Кн. 5. (рос.)
- Чернігівщина: енцикл. довідник / за ред. А. В. Кудрицького. — К. : Гол. редакція УРЕ, 1990. — С. 160.
- . Архів оригіналу за 24 червня 2016. Процитовано 30 травня 2016.
- Назаренко В. Церква, де знімали «Вія»…… — С. 17.
- . Архів оригіналу за 16 грудня 2020. Процитовано 15 грудня 2020.
Джерела
- Віроцький В. Д., Карнабіда А. А., Киркевич В. Г. Монастирі та храми землі сіверської. — К. : Техніка, 1999. — С. 101—102.
- Малаков Д. В. По історичних містах Київської Русі. — К. : Мистецтво, 1990. — С. 148—151.
- Назаренко В. Церква, де знімали «Вія»… // День. — 2016. — № 118—119 (8—9 лип.). — С. 17. (Культура. Ситуація)
- Чернігівщина: енцикл. довідник / за ред. А. В. Кудрицького. — К. : Гол. редакція УРЕ, 1990. — С. 159—160.
- Георгіївська церква, не пізніше 1747 р. [ 31 серпня 2007 у Wayback Machine.] // Памятники градостроительства и архитектуры Украинской ССР. в 4-х томах (за ред. Жарікова Н. Л.), К. : Будивэльнык, 1983—1986. — Т. 4. — С. 332. (рос.)
Посилання
- смт Седнів, Чернігівський р-н, Чернігівська область. Церква св. Юра (Георгія), не пізніше 1747 [ 14 жовтня 2010 у Wayback Machine.] на сайті (вміщено зображення храму різних періодів та світлини процесу реконструкції пам'ятки 2004—2006 рр.).
- Газета «Сіверщина» [ 8 червня 2022 у Wayback Machine.].
![]() | Це незавершена стаття з географії Чернігівської області. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Georgiyivska cerkva derev yanij pravoslavnij PCU hram roztashovanij u smt Sednevi Chernigivskogo rajonu Chernigivska oblast cinna istoriko arhitekturna pam yatka ridkisnij zrazok monumentalnih derev yanih sporud na Livoberezhzhi Ukrayini periodu baroko Georgiyivska cerkvaGeorgiyivska cerkva Sedniv 51 38 40 pn sh 31 33 57 sh d 51 64444 pn sh 31 5660278 sh d 51 64444 31 5660278 Koordinati 51 38 40 pn sh 31 33 57 sh d 51 64444 pn sh 31 5660278 sh d 51 64444 31 5660278Tip sporudi cerkvaRoztashuvannya Ukrayina SednivKinec budivnictva 1747Budivelna sistema Derev yana arhitekturaStil kozacke barokoNalezhnist PCUYeparhiya Chernigivska yeparhiya PCUStan pam yatka arhitekturi nacionalnogo znachennya UkrayiniAdresa vul Ya Lizoguba 76Georgiyivska cerkva Sedniv Chernigivska oblast Georgiyivska cerkva u Vikishovishi U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Cerkva svyatogo Georgiya Roztashovana na pidnesenni urochisha Koronnij Zamok v centri starodavnogo gorodisha Snovsk VidomostiDatuvannya Hram zvedenij imovirno ne piznishe 1747 roku U deyakih dzherelah yak data sporudzhennya podayetsya 1715 rik S Taranushenko u fundamentalnij praci Derev yana monumentalna arhitektura Livoberezhnoyi Ukrayini datuye yiyi XVII stolittyam vidznachayuchi sho vona starisha za Pokrovsku cerkvu yaku zbuduvav u 1715 roci v Sednivskij forteci sotnik Sednivskoyi sotni Petro Vojcehovich i kudi bulo pereneseno bogosluzhinnya iz zovsim zanepaloyi Georgiyivskoyi cerkvi Prote ne viklyucheno sho tut pid Pokrovskoyu cerkvoyu malasya na uvazi ninishnya Georgiyivska a vidpovidno pid Georgiyivskoyu inshij hram sho ne zberigsya do nashih dniv Vidomo sho Yuriyivska Georgiyivska cerkva isnuvala v Snovsku Sednevi z domongolskih chasiv i neodnorazovo vidbudovuvalasya pislya pozhezh ta rujnuvan Pro isnuvannya v Sednevi u XVII st Yuriyivskoyi Georgiyivskoyi cerkvi yak golovnogo sobornogo hramu zgaduye i Filaret Gumilevskij Opis pam yatki Cerkva zbudovana v tradicijnih formah ukrayinskoyi derev yanoyi sakralnoyi arhitekturi bez yedinogo cvyaha Derev yana tridilna z vosmigrannoyu centralnoyu vezheyu odnoverha z dvoma zalomami Obabich granchastogo vivtarya roztashovani malenki zrubiki riznici j palamarni a bilya chotirikutnogo babincya shodovi klitki U 1955 roci za zavdannyam viddilu ohoroni pam yatok arhitekturi bulo provedeno doslidzhennya i obmiri Georgiyivskoyi cerkvi brigadoyu Respublikanskih specialnih naukovo restavracijnih majsteren u skladi arhitektoriv M Govdenko i R Bikovoyi a takozh tehnika arhitektora I Serebryakovoyi Ci roboti dali mozhlivist uyaviti pervisni formi sporudi harakter piznishih perebudov i pribudov do neyi Za danimi doslidzhen cerkva pervisno bula odnokupolnoyu trizrubnoyu z pidvishenim centralnim vosmigrannim zrubom i ponizhenimi pryamokutnim u plani zrubom babincya ta p yatigrannim zrubom vivtarnoyi apsidi Stini staroyi chastini centralnogo ob yemu vivtarya ta pritvoru skladeni iz sosnovogo brusu rublenogo v lapu i mayut nahil po visoti v rezultati chogo vezhi cerkvi ta vivtarya zvuzhuyutsya do verhu na 10 20 sm Hocha cerkva maye v plani tri ob yemi vona nalezhit do davnogo tipu odnokupolnih cerkov basht V inter yeri dominuye visotne rozkrittya prostoru dvozalomnogo centralnogo verhu U stinah cerkvi do yakih primikayut pribudovi virizani pryamokutni otvori prikrasheni lishtvami Stini v inter yeri bulo pofarbovano olijnoyu farboyu po zrubu inter yer prikrashalo rizblennya yakim buv ozdoblenij i davnij ikonostas ne zberigsya Istoriya hramu Za perekazami v cij cerkvi prisvyachenij svyatomu Georgiyevi Yuriyevi Zmiyeborcyu svyatili svoyu zbroyu pered vijskovimi pohodami kozaki Sednivskoyi sotni Chernigivskogo polku u XVII XVIII st Trivalij chas Georgiyivska cerkva bula golovnim hramom Sedneva dopoki 1690 roku cej status ne perejshov do novozbudovanoyi murovanoyi Voskresenskoyi cerkvi U 1767 roci v Generalnomu opisi Malorosiyi pro sednivsku Georgiyivsku cerkvu skazano sho vona ye staroyu j vethoyu Na toj chas pri hrami diyali v okremih primishennyah ta shpital dlya nuzhdennih Na pochatku HIH st cerkvu bulo vidremontovano Pam yatku znachno perebuduvali u 1852 roci koli yiyi pidvazhili j pidveli ceglyanij pidmurok todi zh dobudovano iz zahodu masivnij pritvor ta dzvinicyu zrobleno pivnichnu j pivdennu pribudovi ponizheno ob yemi shodovih klitok obabich babincya rozibrano zahidnu stinu babincya ta in Za poznachkami na cegli doslidzhenij u 1955 r viznacheno mozhlivi dati pribudov 1851 1858 1859 rr Sporuda istotno postrazhdala v roki Drugoyi svitovoyi vijni bulo zrujnovano dzvinicyu banyu chastinu obshivki stin ta ceglyanogo cokolya povnistyu znisheno pidlogu Pam yatka u 1989 roci U 1975 1978 rr pid kerivnictvom arhitektora Marionili Govdenko zdijsneno pershij etap restavracijnih robit restavrovano vivtar centralnij vosmerik rozibrano pribudovi HIH st zalishki novogo babincya zahidnogo pritvoru iz dzviniceyu nad nim Ale za brakom koshtiv roboti ne bulo zaversheno i zgodom pam yatka opinilasya v avarijnomu stani Na pochatku 2000 h cherez zsuv gruntu vinikla zagroza povnoyi rujnaciyi sporudi za ocinkami fahivciv cogo ne stalosya lishe zavdyaki originalnim konstrukciyam z yednannya brusiv U 2004 2007 rokah zdijsneno novij etap restavracijnih robit v rezultati yakih cerkvu praktichno sporudzheno nanovo za starodavnimi tehnologiyami z chastkovim vikoristannyam avtentichnih materialiv i konstrukcij Za proektom rekonstrukciyi 2000 h rr hram vidnovleno yak odnokupolnij u deyakih dzherelah pomilkovo zaznacheno dvokupolnij hocha i z pervisnimi dvoma vezhami slupami yih bulo rozibrano v 1852 roci Pislya povtornogo osvyachennya cerkva diye yak Ukrayinskoyi pravoslavnoyi cerkvi Kiyivskogo patriarhatu Cerkva nabula populyarnosti zavdyaki tomu sho vseredini neyi znimalisya klyuchovi epizodi radyanskogo kinofilmu Vij za odnojmennoyu povistyu Mikoli Gogolya Ci kadri ne vvijshli do ostatochnogo variantu filmu odnak dekoraciyi vidpovidnih scen znyatih u paviljoni Mosfilmu v cilomu povtoryuyut inter yeri sednivskoyi Georgiyivskoyi cerkvi Problemi U seredini 2010 h rokiv znov potrebuye negajnoyi restavraciyi zokrema cherez gribok protikannya pid chas doshiv U 2020 roci u s Sedniv rozpochato zbir koshtiv sered naselennya na vigotovlennya proektnoyi dokumentaciyi dlya otrimannya dozvolu na restavraciyu hramu Po ocinkah ekspertiv u sogodnishnomu stani Georgiyivska cerkva prostoyit ne bilshe 2 h rokiv PosilannyaZnamenni i pam yatni dati po Chernigivskij oblasti na 2015 rik Chernigiv obl nauk b ka im V G Korolenka Chernigiv 2014 136 s Taranushenko Stefan Derev yana monumentalna arhitektura Livoberezhnoyi Ukrayini Povna redakciya pered slovo S I Bilokin peredm nauk red dodatki V V Vecherskij uporyad prim O O Savchuk H Vidavec Savchuk O O 2014 896 s Arhiv originalu za 13 zhovtnya 2016 Procitovano 30 travnya 2016 Filaret Gumilevskij Istoriko statisticheskoe opisanie Chernigovskoj eparhii Konvolyut Chernigov Chernigovskaya zemskaya tipografiya 1874 Kn 5 ros Chernigivshina encikl dovidnik za red A V Kudrickogo K Gol redakciya URE 1990 S 160 Arhiv originalu za 24 chervnya 2016 Procitovano 30 travnya 2016 Nazarenko V Cerkva de znimali Viya S 17 Arhiv originalu za 16 grudnya 2020 Procitovano 15 grudnya 2020 DzherelaVirockij V D Karnabida A A Kirkevich V G Monastiri ta hrami zemli siverskoyi K Tehnika 1999 S 101 102 Malakov D V Po istorichnih mistah Kiyivskoyi Rusi K Mistectvo 1990 S 148 151 Nazarenko V Cerkva de znimali Viya Den 2016 118 119 8 9 lip S 17 Kultura Situaciya Chernigivshina encikl dovidnik za red A V Kudrickogo K Gol redakciya URE 1990 S 159 160 Georgiyivska cerkva ne piznishe 1747 r 31 serpnya 2007 u Wayback Machine Pamyatniki gradostroitelstva i arhitektury Ukrainskoj SSR v 4 h tomah za red Zharikova N L K Budivelnyk 1983 1986 T 4 S 332 ros Posilannyasmt Sedniv Chernigivskij r n Chernigivska oblast Cerkva sv Yura Georgiya ne piznishe 1747 14 zhovtnya 2010 u Wayback Machine na sajti vmisheno zobrazhennya hramu riznih periodiv ta svitlini procesu rekonstrukciyi pam yatki 2004 2006 rr Gazeta Sivershina 8 chervnya 2022 u Wayback Machine Ce nezavershena stattya z geografiyi Chernigivskoyi oblasti Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi