"Товариство (Зібрання) російських фабрично-заводських робітників м. Санкт-Петербурга" (1904—1906) (рус. «Собра́ние ру́сских фабри́чно-заводски́х рабо́чих г. Санкт-Петербу́рга») також відомо як "гапонівщина"— одна з перших масових легальних робітничих організацій у Російській імперії, заснована священиком Георгієм Гапоном. «Зібрання» відіграло провідну роль на початку Революції 1905-1907 років. На початку 1905 року «Зібрання» об’єднувало близько 10 000 робітників. «Зібранням» була підготовлена Петиція робітників і жителів Санкт-Петербурга і організовано ходу до царя в день Кривавої неділі 1905 року.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemMxTDBkaGNHOXVYMkZ1WkY5R2RXeHNiMjR1YW5Cbkx6TXpNSEI0TFVkaGNHOXVYMkZ1WkY5R2RXeHNiMjR1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
{{{1}}}
Виникнення зібрання
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5rTHlWRU1DVTVNeVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUmlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1JDNXFjR2N2TWpBMGNIZ3RKVVF3SlRrekpVUXdKVUl3SlVRd0pVSkdKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpFTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
див. також: Зубатовщина
«Зібрання» було створено у 1903 році на базі зубатовського «Санкт-Петербурзького товариства взаємного сприяння робітникам у механічному виробництві». У серпні 1903 року, після відставки Сергія Зубатова (голови Особливого відділу Департаменту поліції) фактичним керівником цього Товариства став священник Георгій Гапон. Від'їжджаючи з Петербурга, Зубатов просив священика не залишати робітничу організацію, що Гапон і пообіцяв.
Зібравши групу ініціативних робітників, Гапон виступив із пропозицією: «остаточно залишити форму Московської організації, звільнитися від опіки адміністративних няньок і, що особливо важливо, створити матеріальну незалежність». Пропозиція зустріла одностайну підтримку. Тоді ж було підібрано нове приміщення для зібрань і розроблено новий проєкт статуту, який було подано на затвердження в Міністерство внутрішніх справ. До ініціативної групи увійшли робітники Н. М. Варнашов, Н. А. Степанов, І. В. Васильєв, Ф. М. Горбачов, С. В. Кладовіков, С. Є. Устюжанін, І. Зимін, Ф. Маслов, А. Семенов, В. Смирнов, А. Лехвонен та інші.
15 (28) лютого 1904 року міністр внутрішніх справ В. К. міністр внутрішніх справ В.К. Плеве затвердив статут організації, яка отримала нову назву — «Зібрання російських фабрично-заводських робітників м. Санкт-Петербурга».
Вступ групи Кареліна
У зв'язку з прагненням робітників створити власну масову легальну організацію, яка б захищала їхні права, у деяких колах робітників-соціал-демократів Петербурга виник інтерес до Товариства і особисто до Гапона як до можливого засобу створення такої організації. Зокрема, до них належав гурток Олексія Кареліна, учасники якого вважали неефективною підпільно-конспіративну роботу і шукали шляхів для відкритої діяльності серед робітничих мас. У вересні 1903 року Карелін повідомляв своєму знайомому І. І. Павлову:
«Але ось останнім часом спроби відкритої організації, здається, вступають у нову фазу. На горизонті робітничого руху з’явилася особа, надзвичайно цікава у всіх відношеннях. У робітничий рух втручається сторонній йому елемент — з одного боку, противний робітничому руху в корені, з іншого — незважаючи на його положення, що суперечить взагалі позиції робітничого руху, здатний зіграти велику роль у ньому, — це священик, а звати його Георгій Гапон. Тримається він таким чином, що розгадати його немає жодної можливості. Кажуть, що він у душі революціонер і революціонер лютий».
Восени 1903 року Карелін разом зі своєю дружиною В. М. Кареліною і групою однодумців з Васильєвського острова приєднався до Товариства.
Устав і структура Зібрання
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek14TDB0c1lXUnZkbWxyYjNaZlUyVnRlVzl1YjNaZlRXRnpiRzkyTG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxTGJHRmtiM1pwYTI5MlgxTmxiWGx2Ym05MlgwMWhjMnh2ZGk1cWNHYz0uanBn.jpg)
Згідно з затвердженим статутом, цілями Зібрання проголошувалися:
- Надавати своїм членам можливість розумно і тверезо проводити вільний від роботи час;
- Поширювати серед робітничого населення освіту на засадах російської національної самосвідомості;
- Сприяти поліпшенню умов праці та життя робітників.
Для досягнення цих цілей Зібранню надавалося право:
- Влаштовувати щотижневі зібрання для розумного та всебічного обговорення потреб членів Зібрання;
- Створювати у своєму середовищі світські та духовні хори, влаштовувати концерти та сімейно-вокальні і літературні вечори;
- Засновувати різного роду просвітницькі заходи, такі як: бібліотеки і читальні, народні читання, бесіди та лекції з загальноосвітніх предметів;
- Створювати різні благодійні та комерційні підприємства, такі як: капітал взаємодопомоги членів Зібрання, похоронну касу, чайну, споживчу лавку та інші установи, здатні поліпшити матеріальне становище членів Зібрання.
Дійсними членами Зібрання могли бути робітники обох статей, російського походження та християнського віросповідання. На чолі Зібрання стояв гурток відповідальних осіб, що складався з засновників Зібрання і поповнювався особливим чином дійсними членами Зібрання, які заслуговували цього. Безпосереднє управління справами Зібрання належало Правлінню, обираному загальними зборами з числа членів, що входили до гуртка відповідальних осіб. Члени Правління затверджувалися у своїх званнях градоначальником.
Керівником гуртка відповідальних осіб був Представник Зібрання, обиранний на перше триріччя гуртком, а надалі — загальними зборами з інтелігентних осіб духовного або світського звання. Представник затверджувався у своїй посаді градоначальником і був головним керівником і контролером Зібрання. Представник вважався також уповноваженим Зібрання у всіх його справах і вів всю переписку Зібрання.
Представником Зібрання на перше триріччя був обраний Георгій Гапон. До складу Правління були обрані робітники: А. Є. Карелін, І. В. Васильєв, Н. М. Варнашов, Д. В. Кузін, С. В. Кладовіков, Н. А. Степанов та інші.
Головою Правління став І. В. Васильєв, секретарем — Д. В. Кузін, скарбником — А. Є. Карелін.
Початок діяльності Зібрання
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkkwTDFab2IyUnViM2xmWW1sc1pYUXVhbkJuTHpNek1IQjRMVlpvYjJSdWIzbGZZbWxzWlhRdWFuQm4uanBn.jpg)
11 (24) квітня 1904 року в чайній-клубі Виборзького відділу (Оренбурзька вул. 23) у присутності градоначальника І. А. Фуллона відбулося перше засідання.
Після першого відділення, у травні відкрилося друге на Васильєвському острові, у червні — третє (за Нарвською заставою), і так далі. До кінця 1904 року було створено 11 районних відділів «Зібрання», кількість учасників перевищила 10 тисяч осіб. Усі відділи працювали щоденно з 7 години вечора, при них були чайні, бібліотеки, читальні зали, працювали гуртки (математичні, музичні, іноземних мов, гімнастичні тощо). По середах і неділях влаштовувалися лекції, зібрання, музичні та танцювальні вечори. Активну участь у роботі «Зібрання» брали жінки.
Згідно зі спогадами А. Є. Кареліна, «у робітників було страшне бажання займатися. І чим тільки вони не займалися. Хто математикою, хто російською мовою, а хто й іноземними мовами. Навіщо вони їм були, не знаю, але займалися і цим. Займалися музикою і навіть гімнастикою» .
Згідно зі спогадами І. І. Павлова, відповідального за музичну частину:
«Ідея об'єднання проникала в робітничі маси, а можливість збиратися і обговорювати свої потреби для більш свідомих, і для деяких, особливо для жінок, можливість отримання задоволення від музичних вечорів, після яких робітнича молодь з ентузіазмом заводила наймодніші танці, — дуже сприяла популярності нового закладу серед широких робітничих кіл» .
Що стосується висвітлення політичних питань, то, як зазначав І. І. Павлов, «спокійний і впевнений тон керівників „Зібрання“, які постійно знімали ризиковані питання з публічного обговорення, але під час перерв не приховували, що така обережність вимушена і тимчасова, з іншого боку — органічна потреба в робітничих масах у тому чи іншому виході з підпільного обговорення своїх потреб на більш широкому просторі, — створювали надзвичайно підходящу атмосферу». У міру відкриття нових відділів і зростання кількості членів обговорення робітничих потреб стало допускатися в більшому обсязі, але робилося це надзвичайно обережно . Підтримку «Зібранню» (у тому числі фінансову) надавали петербурзьке охоронне відділення, Департамент поліції і градоначальство. Згідно зі спогадами Гапона:
«Близько того часу (кінця червня) мене запросили до охоронного відділення і запропонували мені велику суму грошей для нашого товариства. Як мені не гірко було прийняти навіть частину, але, щоб відвернути підозри, я взяв чотириста рублів і вніс цю суму в наші книги як анонімний дар. Згодом я чув, що російський посол у Франції дорікав мені за те, що я брав гроші від уряду і ці ж гроші використовував проти нього. Він, очевидно, забував, що ці гроші були взяті з народної кишені і я їх тільки повертав тому, кому вони належали» .
Одинадцять відділів Зібрання
У міру зростання чисельності Зібрання в різних районах Петербурга почали відкриватися його нові відділи. Всього до кінця 1904 року відкрилися 11 відділів. За підтримки й на кошти уряду вдалося створити в місті 11 відділень з 9 тис.членів.:
- Виборзький відділ («Центр») — на Виборзькій стороні (Оренбурзька вулиця);
- Нарвський відділ — за Нарвською заставою (Петергофське шосе);
- Василеостровський відділ — на Васильєвському острові (4-та лінія);
- Коломенський відділ — у Коломенському районі;
- Різдвяний відділ — у Різдвяному районі;
- Петербурзький відділ — на Петербурзькій стороні (Геслеровський провулок);
- Невський відділ — за Невською заставою (Ново-Прогонний провулок);
- Московський відділ — за Московською заставою;
- Відділ на Обвідному каналі — на Обвідному каналі (Дров'яна вулиця);
- Гаванський відділ — у районі Галерної Гавані (Гаванська вулиця);
- Колпінський відділ — у місті Колпіно.
В 1904 році здійснювали спроби відкрити такі ж організації в Москві, Києві, Полтаві та інших містах.
Убивство Плеве та зростання політизації
15 (28) липня 1904 року внаслідок (терористичного акту, організованого бойовою організацією партією есерів, був убитий) міністр внутрішніх справ Російської імперії В'ячеслав Плеве. 26 серпня (8 вересня) 1904 року новим міністром внутрішніх справ був призначений ліберально налаштований Петро Святополк-Мирський, який закликав до створення взаємної довіри між урядом і суспільством. Слідом за цим настав період активізації громадського життя в Росії, який отримав назву «весни Святополк-Мирського».
Згідно зі спогадами А. Є. Кареліна:
«З настанням весни Святополка-Мирського закинули лекції і стали читати виключно газети. У цей час почалися земські петиції, ми читали їх, обговорювали і стали говорити з Гапоном, чи не час, мовляв, і нам, робітникам, виступити з петицією самостійно. Він відмовлявся… У нас же було велике бажання виступити з петицією. З листопада місяця йде глуха агітація: „запропонувати своє, з низів“».
До кінця 1904 року між Гапоном і Правлінням виникли серйозні розбіжності. Гапон мав великий вплив серед широких мас «малосвідомих» робітників, які складали основну масу членів Зібрання. Правління, згруповане навколо подружжя Кареліних, мало більше впливу серед вузького кола «свідомих» робітників. У грудні 1904 року розбіжності досягли межі, і «штабна опозиція» була готова зняти Гапона з постаменту робітничого лідера. Однак звільнення декількох робітників-членів Зібрання на Путиловському заводі змусило керівництво Зібрання забути про внутрішні розбіжності і консолідуватися у боротьбі за права робітників .
Січневий робітничий страйк
Основна стаття: Путіловський страйк 1905
У грудні серед робітників Путилівського заводу поширився слух, що за поданням майстра Тетявкіна без попередження звільнені четверо робітників. У робітничому середовищі передавалося, що справжньою причиною звільнення цих робітників була їхня належність до Зібрання. Згідно зі спогадами Гапона:
«Безсумнівно, звільнення було викликано тим, що вони належали до нашого союзу, бо, розраховуючи їх, їм сказали: “Безсумнівно, ваш союз підтримає вас”… я вважав своїм обов’язком перед союзом стати на захист виключених і довести справу до кінця, яким би він не був… Якщо ми залишимо звільнених напризволяще, довіра до нашого союзу неминуче і назавжди похитнеться».
28 грудня 1904 року (10 січня 1905 року) делегація членів Зібрання робітників Путилівського заводу на чолі з Гапоном вирушила до тодішнього директора Путилівського заводу С. І. Смирнова. Делегація заявила, що від імені Зібрання вона просить не застосовувати репресії щодо членів Зібрання загалом і зокрема — прийняти назад звільнених і тих, хто підлягає звільненню товаришів. Директор Смирнов категорично відмовив у проханні делегації.
2 (15) січня 1905 року на екстреному зібранні членів Путилівського відділу Зібрання було вирішено з наступного дня припинити роботу і вимагати від директора звільнення майстра Тетявкіна та повернення звільнених робітників.
3 (16) січня 1905 року о 8 годині ранку розпочався страйк на Путилівському заводі.
4 (17) січня 1905 року страйкуючі робітники висунули низку додаткових вимог, зокрема:
- 8-годинного робочого дня
- роботи в 3 зміни
- скасування понаднормових робіт
- підвищення плати чорноробочим
- покращення санітарних умов на заводі
- безкоштовної медичної допомоги.
До директора заводу звернулася нова делегація робітників на чолі зі священиком Гапоном, але директор безумовно відмовив як у звільненні майстра, так і в підвищенні заробітної плати.
Того ж дня страйкував завод Франко-Російського товариства (2 000 робітників) і висунув адміністрації низку вимог, серед яких 8-годинний робочий день.
7 (20) січня 1905 року зранку страйкували всі великі заводи та фабрики в Санкт-Петербурзі та припинили роботу багато дрібних виробництв, а також друкарні, частково самостійно, а частково за примусом тих, хто страйкував раніше .
Створення робітничої петиції
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekF3THlWRU1DVkJNQ1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTVNWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE55VkVNQ1ZDTUNWRU1TVTRSbDhsUkRBbFFrWWxSREFsUWpVbFJERWxPRElsUkRBbFFqZ2xSREVsT0RZbFJEQWxRamdsUkRFbE9FWXVhbkJuTHpJeU1IQjRMU1ZFTUNWQk1DVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNNU1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TnlWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNFJsOGxSREFsUWtZbFJEQWxRalVsUkRFbE9ESWxSREFsUWpnbFJERWxPRFlsUkRBbFFqZ2xSREVsT0VZdWFuQm4uanBn.jpg)
Основна стаття: Петиція робітників і мешканців Санкт-Петербурга 9 січня 1905 року
Під час страйку радикально налаштовані робітники «Зібрання» висунули ідею подати царю петицію про народні потреби, яка швидко здобула загальну популярність. Після деяких вагань цю ідею підтримав Гапон, який запропонував організувати подання петиції царю у формі масової ходи робітників до Зимового палацу .
5 (18) січня 1905 року текст петиції обговорювався з представниками соціал-демократів, які запропонували Гапону свій варіант тексту. Ознайомившись із запропонованими варіантами, Гапон відкинув їх усі і в ніч з 6 на 7 січня власноручно написав свій варіант петиції . 7 і 8 січня 1905 цей текст петиції обговорювався на зібранні робітників і після внесення кількох поправок був затверджений членами товариства. Основною вимогою петиції було негайне скликання Установчих зборів на умовах загального, таємного і рівного голосування. На додаток до цього висувалися ряд політичних і економічних вимог, таких як амністія політичних в'язнів, розширення прав і свобод громадян, заміна непрямих податків прямим прогресивним прибутковим податком, введення 8-годинного робочого дня тощо. Завершувалася петиція прямим зверненням до царя:
«Ось, государю, наші головні потреби, з якими ми прийшли до тебе… Накажи і поклянись виконати їх, і ти зробиш Росію і щасливою, і славною, а ім'я твоє запишеш у наших серцях і наших нащадків на віки вічні. А не накажеш, не відгукнешся на наше благання, — ми помремо тут, на цій площі, перед твоїм палацом. Нам нікуди більше йти і нема навіщо. У нас тільки два шляхи: або до свободи і щастя, або до могили…». див також
Основна стаття: Події 9 січня 1905 року в Санкт-Петербурзі
Мирна хода 2,5-тисячної демонстрації робітників із петицію і вимогами до Зимового палацу, була розстріляна частинами регулярної російської армії. За офіційними даними уряду, загинуло 130 осіб, поранено 299 осіб. За іншими даним загинуло до 200 людей, поранено до 800 людей, арештовано 688 людей
Після розстрілу демонстрації, за відомостями А. Є. Кареліна, в відділах Зібрання можна було спостерігати, як
«люди, не лише молоді, а й віруючі раніше старші, топтали портрети царя й ікони. І особливо топтали й плювали ті, хто раніше в відділах дбав про те, щоб перед іконами постійно лампади горіли, масло в доливали, лампадники й ті віру в царя й Бога втратили»..
Історія Зібрання після 9 січня 1905
Після розстрілу демонстрації діяльність Зібрання була заборонена, його банківський рахунок на 3000 рублів і майно були арештовані.
Зібрання відновило свою діяльність після Жовтневого маніфесту у листопаді 1905 року. Гапон знову був обраний його керівником, а уряд графа С. Ю. Вітте виділив понад 30 тис. рублів на відновлення роботи «Собрания».
Однак внаслідок боротьби урядових груп у лютому 1906 року Зібрання було знову й остаточно закрито.
У березні 1906 того ж року (Георгій Гапону був убитий) Пінхусом Рутенбергом за вимогою керівників Бойової організації есерів Азефу Євно (подвійним агентом охранки) та Борисом Савінковим в селищі Озерки під Петербургом. У вбивстві брало участь близько 3—4 осіб. Керівництво партії есерів, відмовилося взяти відповідальність за злочин, заявляючи, що Пінхус Рутенберг діяв з власної ініціативи, виходячи з особистих мотивів.
Оцінки
Кишеньковий словник атеїста часів СРСР (1978) підсумовує статтю про "гапонівщину" так: «кривавий урок, даний трудящим показав марність уповання на церкву в захисті своїх прав». Гапо́нівщина (рос. Гапо́новщина) ― діяльність царської жандармерії зі створення підконтрольних з метою позбавити рух революційного змісту, відвернути від політичної боротьби. Метою цієї та подібних організацій була проповідь монархізму, православ'я, класового миру, ненависті до революціонерів. Гапонівські організації розповсюджували релігійно-чорносотенну літературу, створювали духовні хори, проводили бесіди й лекції на теми, схвалені владою. Створення таких організацій, які дістали загальну назву «Збори російських фабрично-заводських робітників Петербурга», розпочали в 1903 році, з ініціативи священника Г. А. Гапона. На початку січня 1905 року в Петербурзі спалахнув загальний страйк. За завданням охранки Гапон спровокував 9 січня 1905 року мирну процесію з петицією до царя, яка закінчилася розстрілом робітників. Гапонівські організації закрили .
Див. також
Примітки
- . web.archive.org. 26 листопада 2011. Процитовано 2 липня 2024.
- . web.archive.org. 14 жовтня 2011. Процитовано 2 липня 2024.
- . web.archive.org. 14 жовтня 2011. Процитовано 2 липня 2024.
- . web.archive.org. 26 жовтня 2018. Процитовано 2 липня 2024.
- . web.archive.org. 27 січня 2010. Процитовано 2 липня 2024.
- . web.archive.org. 29 травня 2010. Процитовано 2 липня 2024.
- Гапонівщина // Кишеньковий словник атеїста (укр). — Київ: Політвидав України. — 1978. — С. 53.
- Гапонівщина // Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1978. — Т. 2 : Боронування — Гергелі. — С. 480.
- web.archive.org . Процитовано 2 липня 2024.
{{}}
: Пропущений або порожній|title=
() - . web.archive.org. 13 жовтня 2011. Процитовано 2 липня 2024.
- Петиция рабочих и жителей Санкт-Петербурга для подачи царю Николаю II — Викитека. ru.wikisource.org (рос.). Процитовано 2 липня 2024.
Джерела
- Гапонівщина // Кишеньковий словник атеїста (укр). — Київ: Політвидав України. — 1978. — С. 53.
- Гапонівщина // Українська радянська енциклопедія: у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1978. — Т. 2 : Боронування — Гергелі. — С. 480.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Tovaristvo Zibrannya rosijskih fabrichno zavodskih robitnikiv m Sankt Peterburga 1904 1906 rus Sobra nie ru sskih fabri chno zavodski h rabo chih g Sankt Peterbu rga takozh vidomo yak gaponivshina odna z pershih masovih legalnih robitnichih organizacij u Rosijskij imperiyi zasnovana svyashenikom Georgiyem Gaponom Zibrannya vidigralo providnu rol na pochatku Revolyuciyi 1905 1907 rokiv Na pochatku 1905 roku Zibrannya ob yednuvalo blizko 10 000 robitnikiv Zibrannyam bula pidgotovlena Peticiya robitnikiv i zhiteliv Sankt Peterburga i organizovano hodu do carya v den Krivavoyi nedili 1905 roku Grigorij Gapon i Ivan Fullon na vidkritti Kolomenskogo viddilu Tovaristva rosijskih fabrichno zavodskih robitnikiv Sankt Peterburga Osin 1904 1 Viniknennya zibrannyasvyashennik Grigorij Gapon div takozh Zubatovshina Zibrannya bulo stvoreno u 1903 roci na bazi zubatovskogo Sankt Peterburzkogo tovaristva vzayemnogo spriyannya robitnikam u mehanichnomu virobnictvi U serpni 1903 roku pislya vidstavki Sergiya Zubatova golovi Osoblivogo viddilu Departamentu policiyi faktichnim kerivnikom cogo Tovaristva stav svyashennik Georgij Gapon Vid yizhdzhayuchi z Peterburga Zubatov prosiv svyashenika ne zalishati robitnichu organizaciyu sho Gapon i poobicyav Zibravshi grupu iniciativnih robitnikiv Gapon vistupiv iz propoziciyeyu ostatochno zalishiti formu Moskovskoyi organizaciyi zvilnitisya vid opiki administrativnih nyanok i sho osoblivo vazhlivo stvoriti materialnu nezalezhnist Propoziciya zustrila odnostajnu pidtrimku Todi zh bulo pidibrano nove primishennya dlya zibran i rozrobleno novij proyekt statutu yakij bulo podano na zatverdzhennya v Ministerstvo vnutrishnih sprav Do iniciativnoyi grupi uvijshli robitniki N M Varnashov N A Stepanov I V Vasilyev F M Gorbachov S V Kladovikov S Ye Ustyuzhanin I Zimin F Maslov A Semenov V Smirnov A Lehvonen ta inshi 15 28 lyutogo 1904 roku ministr vnutrishnih sprav V K ministr vnutrishnih sprav V K Pleve zatverdiv statut organizaciyi yaka otrimala novu nazvu Zibrannya rosijskih fabrichno zavodskih robitnikiv m Sankt Peterburga Vstup grupi KarelinaU zv yazku z pragnennyam robitnikiv stvoriti vlasnu masovu legalnu organizaciyu yaka b zahishala yihni prava u deyakih kolah robitnikiv social demokrativ Peterburga vinik interes do Tovaristva i osobisto do Gapona yak do mozhlivogo zasobu stvorennya takoyi organizaciyi Zokrema do nih nalezhav gurtok Oleksiya Karelina uchasniki yakogo vvazhali neefektivnoyu pidpilno konspirativnu robotu i shukali shlyahiv dlya vidkritoyi diyalnosti sered robitnichih mas U veresni 1903 roku Karelin povidomlyav svoyemu znajomomu I I Pavlovu Ale os ostannim chasom sprobi vidkritoyi organizaciyi zdayetsya vstupayut u novu fazu Na gorizonti robitnichogo ruhu z yavilasya osoba nadzvichajno cikava u vsih vidnoshennyah U robitnichij ruh vtruchayetsya storonnij jomu element z odnogo boku protivnij robitnichomu ruhu v koreni z inshogo nezvazhayuchi na jogo polozhennya sho superechit vzagali poziciyi robitnichogo ruhu zdatnij zigrati veliku rol u nomu ce svyashenik a zvati jogo Georgij Gapon Trimayetsya vin takim chinom sho rozgadati jogo nemaye zhodnoyi mozhlivosti Kazhut sho vin u dushi revolyucioner i revolyucioner lyutij Voseni 1903 roku Karelin razom zi svoyeyu druzhinoyu V M Karelinoyu i grupoyu odnodumciv z Vasilyevskogo ostrova priyednavsya do Tovaristva Ustav i struktura ZibrannyaChleni Zibrannya S V Kladovikov A S Semenov i V Maslov Zgidno z zatverdzhenim statutom cilyami Zibrannya progoloshuvalisya Nadavati svoyim chlenam mozhlivist rozumno i tverezo provoditi vilnij vid roboti chas Poshiryuvati sered robitnichogo naselennya osvitu na zasadah rosijskoyi nacionalnoyi samosvidomosti Spriyati polipshennyu umov praci ta zhittya robitnikiv Dlya dosyagnennya cih cilej Zibrannyu nadavalosya pravo Vlashtovuvati shotizhnevi zibrannya dlya rozumnogo ta vsebichnogo obgovorennya potreb chleniv Zibrannya Stvoryuvati u svoyemu seredovishi svitski ta duhovni hori vlashtovuvati koncerti ta simejno vokalni i literaturni vechori Zasnovuvati riznogo rodu prosvitnicki zahodi taki yak biblioteki i chitalni narodni chitannya besidi ta lekciyi z zagalnoosvitnih predmetiv Stvoryuvati rizni blagodijni ta komercijni pidpriyemstva taki yak kapital vzayemodopomogi chleniv Zibrannya pohoronnu kasu chajnu spozhivchu lavku ta inshi ustanovi zdatni polipshiti materialne stanovishe chleniv Zibrannya Dijsnimi chlenami Zibrannya mogli buti robitniki oboh statej rosijskogo pohodzhennya ta hristiyanskogo virospovidannya Na choli Zibrannya stoyav gurtok vidpovidalnih osib sho skladavsya z zasnovnikiv Zibrannya i popovnyuvavsya osoblivim chinom dijsnimi chlenami Zibrannya yaki zaslugovuvali cogo Bezposerednye upravlinnya spravami Zibrannya nalezhalo Pravlinnyu obiranomu zagalnimi zborami z chisla chleniv sho vhodili do gurtka vidpovidalnih osib Chleni Pravlinnya zatverdzhuvalisya u svoyih zvannyah gradonachalnikom Kerivnikom gurtka vidpovidalnih osib buv Predstavnik Zibrannya obirannij na pershe tririchchya gurtkom a nadali zagalnimi zborami z inteligentnih osib duhovnogo abo svitskogo zvannya Predstavnik zatverdzhuvavsya u svoyij posadi gradonachalnikom i buv golovnim kerivnikom i kontrolerom Zibrannya Predstavnik vvazhavsya takozh upovnovazhenim Zibrannya u vsih jogo spravah i viv vsyu perepisku Zibrannya Predstavnikom Zibrannya na pershe tririchchya buv obranij Georgij Gapon Do skladu Pravlinnya buli obrani robitniki A Ye Karelin I V Vasilyev N M Varnashov D V Kuzin S V Kladovikov N A Stepanov ta inshi Golovoyu Pravlinnya stav I V Vasilyev sekretarem D V Kuzin skarbnikom A Ye Karelin Pochatok diyalnosti ZibrannyaVhidnij kvitok chlena Zibrannya rosijskih fabrichno zavodskih robitnikiv A S Semenova 11 24 kvitnya 1904 roku v chajnij klubi Viborzkogo viddilu Orenburzka vul 23 u prisutnosti gradonachalnika I A Fullona vidbulosya pershe zasidannya Pislya pershogo viddilennya u travni vidkrilosya druge na Vasilyevskomu ostrovi u chervni tretye za Narvskoyu zastavoyu i tak dali Do kincya 1904 roku bulo stvoreno 11 rajonnih viddiliv Zibrannya kilkist uchasnikiv perevishila 10 tisyach osib Usi viddili pracyuvali shodenno z 7 godini vechora pri nih buli chajni biblioteki chitalni zali pracyuvali gurtki matematichni muzichni inozemnih mov gimnastichni tosho Po seredah i nedilyah vlashtovuvalisya lekciyi zibrannya muzichni ta tancyuvalni vechori Aktivnu uchast u roboti Zibrannya brali zhinki Zgidno zi spogadami A Ye Karelina u robitnikiv bulo strashne bazhannya zajmatisya I chim tilki voni ne zajmalisya Hto matematikoyu hto rosijskoyu movoyu a hto j inozemnimi movami Navisho voni yim buli ne znayu ale zajmalisya i cim Zajmalisya muzikoyu i navit gimnastikoyu Zgidno zi spogadami I I Pavlova vidpovidalnogo za muzichnu chastinu Ideya ob yednannya pronikala v robitnichi masi a mozhlivist zbiratisya i obgovoryuvati svoyi potrebi dlya bilsh svidomih i dlya deyakih osoblivo dlya zhinok mozhlivist otrimannya zadovolennya vid muzichnih vechoriv pislya yakih robitnicha molod z entuziazmom zavodila najmodnishi tanci duzhe spriyala populyarnosti novogo zakladu sered shirokih robitnichih kil Sho stosuyetsya visvitlennya politichnih pitan to yak zaznachav I I Pavlov spokijnij i vpevnenij ton kerivnikiv Zibrannya yaki postijno znimali rizikovani pitannya z publichnogo obgovorennya ale pid chas pererv ne prihovuvali sho taka oberezhnist vimushena i timchasova z inshogo boku organichna potreba v robitnichih masah u tomu chi inshomu vihodi z pidpilnogo obgovorennya svoyih potreb na bilsh shirokomu prostori stvoryuvali nadzvichajno pidhodyashu atmosferu U miru vidkrittya novih viddiliv i zrostannya kilkosti chleniv obgovorennya robitnichih potreb stalo dopuskatisya v bilshomu obsyazi ale robilosya ce nadzvichajno oberezhno Pidtrimku Zibrannyu u tomu chisli finansovu nadavali peterburzke ohoronne viddilennya Departament policiyi i gradonachalstvo Zgidno zi spogadami Gapona Blizko togo chasu kincya chervnya mene zaprosili do ohoronnogo viddilennya i zaproponuvali meni veliku sumu groshej dlya nashogo tovaristva Yak meni ne girko bulo prijnyati navit chastinu ale shob vidvernuti pidozri ya vzyav chotirista rubliv i vnis cyu sumu v nashi knigi yak anonimnij dar Zgodom ya chuv sho rosijskij posol u Franciyi dorikav meni za te sho ya brav groshi vid uryadu i ci zh groshi vikoristovuvav proti nogo Vin ochevidno zabuvav sho ci groshi buli vzyati z narodnoyi kisheni i ya yih tilki povertav tomu komu voni nalezhali Odinadcyat viddiliv ZibrannyaU miru zrostannya chiselnosti Zibrannya v riznih rajonah Peterburga pochali vidkrivatisya jogo novi viddili Vsogo do kincya 1904 roku vidkrilisya 11 viddiliv Za pidtrimki j na koshti uryadu vdalosya stvoriti v misti 11 viddilen z 9 tis chleniv Viborzkij viddil Centr na Viborzkij storoni Orenburzka vulicya Narvskij viddil za Narvskoyu zastavoyu Petergofske shose Vasileostrovskij viddil na Vasilyevskomu ostrovi 4 ta liniya Kolomenskij viddil u Kolomenskomu rajoni Rizdvyanij viddil u Rizdvyanomu rajoni Peterburzkij viddil na Peterburzkij storoni Geslerovskij provulok Nevskij viddil za Nevskoyu zastavoyu Novo Progonnij provulok Moskovskij viddil za Moskovskoyu zastavoyu Viddil na Obvidnomu kanali na Obvidnomu kanali Drov yana vulicya Gavanskij viddil u rajoni Galernoyi Gavani Gavanska vulicya Kolpinskij viddil u misti Kolpino V 1904 roci zdijsnyuvali sprobi vidkriti taki zh organizaciyi v Moskvi Kiyevi Poltavi ta inshih mistah Ubivstvo Pleve ta zrostannya politizaciyi15 28 lipnya 1904 roku vnaslidok teroristichnogo aktu organizovanogo bojovoyu organizaciyeyu partiyeyu eseriv buv ubitij ministr vnutrishnih sprav Rosijskoyi imperiyi V yacheslav Pleve 26 serpnya 8 veresnya 1904 roku novim ministrom vnutrishnih sprav buv priznachenij liberalno nalashtovanij Petro Svyatopolk Mirskij yakij zaklikav do stvorennya vzayemnoyi doviri mizh uryadom i suspilstvom Slidom za cim nastav period aktivizaciyi gromadskogo zhittya v Rosiyi yakij otrimav nazvu vesni Svyatopolk Mirskogo Zgidno zi spogadami A Ye Karelina Z nastannyam vesni Svyatopolka Mirskogo zakinuli lekciyi i stali chitati viklyuchno gazeti U cej chas pochalisya zemski peticiyi mi chitali yih obgovoryuvali i stali govoriti z Gaponom chi ne chas movlyav i nam robitnikam vistupiti z peticiyeyu samostijno Vin vidmovlyavsya U nas zhe bulo velike bazhannya vistupiti z peticiyeyu Z listopada misyacya jde gluha agitaciya zaproponuvati svoye z niziv Do kincya 1904 roku mizh Gaponom i Pravlinnyam vinikli serjozni rozbizhnosti Gapon mav velikij vpliv sered shirokih mas malosvidomih robitnikiv yaki skladali osnovnu masu chleniv Zibrannya Pravlinnya zgrupovane navkolo podruzhzhya Karelinih malo bilshe vplivu sered vuzkogo kola svidomih robitnikiv U grudni 1904 roku rozbizhnosti dosyagli mezhi i shtabna opoziciya bula gotova znyati Gapona z postamentu robitnichogo lidera Odnak zvilnennya dekilkoh robitnikiv chleniv Zibrannya na Putilovskomu zavodi zmusilo kerivnictvo Zibrannya zabuti pro vnutrishni rozbizhnosti i konsoliduvatisya u borotbi za prava robitnikiv Sichnevij robitnichij strajkOsnovna stattya Putilovskij strajk 1905 U grudni sered robitnikiv Putilivskogo zavodu poshirivsya sluh sho za podannyam majstra Tetyavkina bez poperedzhennya zvilneni chetvero robitnikiv U robitnichomu seredovishi peredavalosya sho spravzhnoyu prichinoyu zvilnennya cih robitnikiv bula yihnya nalezhnist do Zibrannya Zgidno zi spogadami Gapona Bezsumnivno zvilnennya bulo viklikano tim sho voni nalezhali do nashogo soyuzu bo rozrahovuyuchi yih yim skazali Bezsumnivno vash soyuz pidtrimaye vas ya vvazhav svoyim obov yazkom pered soyuzom stati na zahist viklyuchenih i dovesti spravu do kincya yakim bi vin ne buv Yaksho mi zalishimo zvilnenih naprizvolyashe dovira do nashogo soyuzu neminuche i nazavzhdi pohitnetsya 28 grudnya 1904 roku 10 sichnya 1905 roku delegaciya chleniv Zibrannya robitnikiv Putilivskogo zavodu na choli z Gaponom virushila do todishnogo direktora Putilivskogo zavodu S I Smirnova Delegaciya zayavila sho vid imeni Zibrannya vona prosit ne zastosovuvati represiyi shodo chleniv Zibrannya zagalom i zokrema prijnyati nazad zvilnenih i tih hto pidlyagaye zvilnennyu tovarishiv Direktor Smirnov kategorichno vidmoviv u prohanni delegaciyi 2 15 sichnya 1905 roku na ekstrenomu zibranni chleniv Putilivskogo viddilu Zibrannya bulo virisheno z nastupnogo dnya pripiniti robotu i vimagati vid direktora zvilnennya majstra Tetyavkina ta povernennya zvilnenih robitnikiv 3 16 sichnya 1905 roku o 8 godini ranku rozpochavsya strajk na Putilivskomu zavodi 4 17 sichnya 1905 roku strajkuyuchi robitniki visunuli nizku dodatkovih vimog zokrema 8 godinnogo robochogo dnya roboti v 3 zmini skasuvannya ponadnormovih robit pidvishennya plati chornorobochim pokrashennya sanitarnih umov na zavodi bezkoshtovnoyi medichnoyi dopomogi Do direktora zavodu zvernulasya nova delegaciya robitnikiv na choli zi svyashenikom Gaponom ale direktor bezumovno vidmoviv yak u zvilnenni majstra tak i v pidvishenni zarobitnoyi plati Togo zh dnya strajkuvav zavod Franko Rosijskogo tovaristva 2 000 robitnikiv i visunuv administraciyi nizku vimog sered yakih 8 godinnij robochij den 7 20 sichnya 1905 roku zranku strajkuvali vsi veliki zavodi ta fabriki v Sankt Peterburzi ta pripinili robotu bagato dribnih virobnictv a takozh drukarni chastkovo samostijno a chastkovo za primusom tih hto strajkuvav ranishe Stvorennya robitnichoyi peticiyiOdin z rukopisnih spiskiv Peticiyi 9 sichnya 1905 roku Osnovna stattya Peticiya robitnikiv i meshkanciv Sankt Peterburga 9 sichnya 1905 roku Pid chas strajku radikalno nalashtovani robitniki Zibrannya visunuli ideyu podati caryu peticiyu pro narodni potrebi yaka shvidko zdobula zagalnu populyarnist Pislya deyakih vagan cyu ideyu pidtrimav Gapon yakij zaproponuvav organizuvati podannya peticiyi caryu u formi masovoyi hodi robitnikiv do Zimovogo palacu 5 18 sichnya 1905 roku tekst peticiyi obgovoryuvavsya z predstavnikami social demokrativ yaki zaproponuvali Gaponu svij variant tekstu Oznajomivshis iz zaproponovanimi variantami Gapon vidkinuv yih usi i v nich z 6 na 7 sichnya vlasnoruchno napisav svij variant peticiyi 7 i 8 sichnya 1905 cej tekst peticiyi obgovoryuvavsya na zibranni robitnikiv i pislya vnesennya kilkoh popravok buv zatverdzhenij chlenami tovaristva Osnovnoyu vimogoyu peticiyi bulo negajne sklikannya Ustanovchih zboriv na umovah zagalnogo tayemnogo i rivnogo golosuvannya Na dodatok do cogo visuvalisya ryad politichnih i ekonomichnih vimog takih yak amnistiya politichnih v yazniv rozshirennya prav i svobod gromadyan zamina nepryamih podatkiv pryamim progresivnim pributkovim podatkom vvedennya 8 godinnogo robochogo dnya tosho Zavershuvalasya peticiya pryamim zvernennyam do carya Os gosudaryu nashi golovni potrebi z yakimi mi prijshli do tebe Nakazhi i poklyanis vikonati yih i ti zrobish Rosiyu i shaslivoyu i slavnoyu a im ya tvoye zapishesh u nashih sercyah i nashih nashadkiv na viki vichni A ne nakazhesh ne vidgukneshsya na nashe blagannya mi pomremo tut na cij ploshi pered tvoyim palacom Nam nikudi bilshe jti i nema navisho U nas tilki dva shlyahi abo do svobodi i shastya abo do mogili div takozhKrivava nedilya 1905 Osnovna stattya Podiyi 9 sichnya 1905 roku v Sankt Peterburzi Mirna hoda 2 5 tisyachnoyi demonstraciyi robitnikiv iz peticiyu i vimogami do Zimovogo palacu bula rozstrilyana chastinami regulyarnoyi rosijskoyi armiyi Za oficijnimi danimi uryadu zaginulo 130 osib poraneno 299 osib Za inshimi danim zaginulo do 200 lyudej poraneno do 800 lyudej areshtovano 688 lyudej Pislya rozstrilu demonstraciyi za vidomostyami A Ye Karelina v viddilah Zibrannya mozhna bulo sposterigati yak lyudi ne lishe molodi a j viruyuchi ranishe starshi toptali portreti carya j ikoni I osoblivo toptali j plyuvali ti hto ranishe v viddilah dbav pro te shob pered ikonami postijno lampadi gorili maslo v dolivali lampadniki j ti viru v carya j Boga vtratili Istoriya Zibrannya pislya 9 sichnya 1905Pislya rozstrilu demonstraciyi diyalnist Zibrannya bula zaboronena jogo bankivskij rahunok na 3000 rubliv i majno buli areshtovani Zibrannya vidnovilo svoyu diyalnist pislya Zhovtnevogo manifestu u listopadi 1905 roku Gapon znovu buv obranij jogo kerivnikom a uryad grafa S Yu Vitte vidiliv ponad 30 tis rubliv na vidnovlennya roboti Sobraniya Odnak vnaslidok borotbi uryadovih grup u lyutomu 1906 roku Zibrannya bulo znovu j ostatochno zakrito U berezni 1906 togo zh roku Georgij Gaponu buv ubitij Pinhusom Rutenbergom za vimogoyu kerivnikiv Bojovoyi organizaciyi eseriv Azefu Yevno podvijnim agentom ohranki ta Borisom Savinkovim v selishi Ozerki pid Peterburgom U vbivstvi bralo uchast blizko 3 4 osib Kerivnictvo partiyi eseriv vidmovilosya vzyati vidpovidalnist za zlochin zayavlyayuchi sho Pinhus Rutenberg diyav z vlasnoyi iniciativi vihodyachi z osobistih motiviv OcinkiKishenkovij slovnik ateyista chasiv SRSR 1978 pidsumovuye stattyu pro gaponivshinu tak krivavij urok danij trudyashim pokazav marnist upovannya na cerkvu v zahisti svoyih prav Gapo nivshina ros Gapo novshina diyalnist carskoyi zhandarmeriyi zi stvorennya pidkontrolnih z metoyu pozbaviti ruh revolyucijnogo zmistu vidvernuti vid politichnoyi borotbi Metoyu ciyeyi ta podibnih organizacij bula propovid monarhizmu pravoslav ya klasovogo miru nenavisti do revolyucioneriv Gaponivski organizaciyi rozpovsyudzhuvali religijno chornosotennu literaturu stvoryuvali duhovni hori provodili besidi j lekciyi na temi shvaleni vladoyu Stvorennya takih organizacij yaki distali zagalnu nazvu Zbori rosijskih fabrichno zavodskih robitnikiv Peterburga rozpochali v 1903 roci z iniciativi svyashennika G A Gapona Na pochatku sichnya 1905 roku v Peterburzi spalahnuv zagalnij strajk Za zavdannyam ohranki Gapon sprovokuvav 9 sichnya 1905 roku mirnu procesiyu z peticiyeyu do carya yaka zakinchilasya rozstrilom robitnikiv Gaponivski organizaciyi zakrili Div takozhZubatovshinaPrimitki web archive org 26 listopada 2011 Procitovano 2 lipnya 2024 web archive org 14 zhovtnya 2011 Procitovano 2 lipnya 2024 web archive org 14 zhovtnya 2011 Procitovano 2 lipnya 2024 web archive org 26 zhovtnya 2018 Procitovano 2 lipnya 2024 web archive org 27 sichnya 2010 Procitovano 2 lipnya 2024 web archive org 29 travnya 2010 Procitovano 2 lipnya 2024 Gaponivshina Kishenkovij slovnik ateyista ukr Kiyiv Politvidav Ukrayini 1978 S 53 Gaponivshina Ukrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1978 T 2 Boronuvannya Gergeli S 480 web archive org Procitovano 2 lipnya 2024 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Propushenij abo porozhnij title dovidka web archive org 13 zhovtnya 2011 Procitovano 2 lipnya 2024 Peticiya rabochih i zhitelej Sankt Peterburga dlya podachi caryu Nikolayu II Vikiteka ru wikisource org ros Procitovano 2 lipnya 2024 DzherelaGaponivshina Kishenkovij slovnik ateyista ukr Kiyiv Politvidav Ukrayini 1978 S 53 Gaponivshina Ukrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1978 T 2 Boronuvannya Gergeli S 480