Гай Ве́ллей Па́теркул (лат. Gaius Velleus Paterculus, 19 до н. е. — 31 н. е.) — римський історик періоду Ранньої Римської імперії. Його твір «Римська історія» («Historiae Romanae libri II») охоплює період від Троянської війни до смерті Лівія у 29 р. і є особливо цінним джерелом періоду від смерті Юлія Цезаря до смерті Августа. У першій книзі події викладаються коротко, і дійшла вона до нас в одних уривках. У другій, що стосується подій більш близького часу, розповідь ведеться докладніше, і тому вона становить цінне джерело. До кінця першої книги докладено щось на кшталт нарису історії грецької та римської літератури.
Гай Ве́ллей Па́теркул | ||||
---|---|---|---|---|
Marcus Velleus Paterculus | ||||
![]() | ||||
Народився | 19 р. до. н. е. Мірабелла-Еклано, Провінція Авелліно, Кампанія, Італія | |||
Помер | 31 р. | |||
Громадянство | Римська імперія | |||
Діяльність | військовий трибун, претор, квестор | |||
Мова творів | латинська | |||
Напрямок | римська історія | |||
Брати, сестри | d | |||
Діти | Гай Веллей Патеркул і Луцій Веллей Патеркул | |||
| ||||
|
Біографія
Проблема імені
Майбутній історик народився в родині префекта кінноти Веллея Патеркула. Його особисте ім'я є проблемою. Граматик Присціан називає історика Марком. У кодексі «M» він носить ім'я «Гай», яке відтворює Беат Ренан на обкладинці першого видання праці Веллея, але на фронтисписі він названий Публієм. Це дивне протиріччя пояснюють тим, що скорочення «C.» містилося в кодексі, відкритому Ренаном, а «P.», тобто Публій, — ім'я, яке носив історик, на думку самого Ренана. На даний час історики схиляються до думки, що Веллея Патеркула, так само, як його діда, звали Гаєм. Це ж ім'я зустрічається на Мілевому стовпі з Африки, де згадується C. Velleius Paterculus leg. Aug., хоча це й не означає, що в написі йде мова про нашого історика. Швидше за все, це один з його синів.
Походження та родина
Найважливішим джерелом вивчення біографії Веллея є його «Історія Риму». З неї ми дізнаємося, що його родина належала до стану вершників. Предки історика прийшли з Капуї до Кампанії, і згодом подружилися там з могутнім аристократичним родом Клавдія Нерона.
Дід Патеркула Гай Веллей був префектом в армії Помпея Великого, а потім у Марка Брута. У 42 р. до н. е. його армія зазнала поразки в битві при Філіппах у Македонії від Марка Антонія та Октавіана. Веллей був, імовірно, присутнім там і згодом він почав тісно спілкуватися з Тиберієм Клавдієм Нероном. Протягом наступного року Нерон був залучений у війну, яку вели між собою Октавіан і друг Нерона Луцій Антоніус. Останній програв і Веллей, бачачи, що його положення в Кампанії під загрозою, наклав на себе руки.
Гай Веллей, батько історика, підтримував дружні стосунки з Октавіаном, який згодом став імператором і почав називати себе Августом. Веллей був керівником кавалерії, а згодом у 4 р. цей чин отримав і його син Патеркул. Про його дитинство та юність нам нічого не відомо, але враховуючи, що зазвичай цю посаду отримували десь у 25 років, ми можемо зробити висновок, що народився Гай Веллей Патеркул приблизно в 19 р. до н. е.
Кар'єра
Протягом восьми або дев'яти років Веллей Патеркул займав посаду військового трибуна в римській армії у Фракії і Македонії. Його командиром був Публій Вініцій, губернатор Македонії і Фракії. Двоє чоловіків, обидва з Кампанії здружилися під час правління імператора Тіберія. Оскільки Патеркул стверджує, що бачив Босфор, то можливо, він служив у П'ятому Македонському легіоні, який був розміщений найближче до гирла річки. У 1 р. до н. е. Патеркул упроводжував Гая Цезаря, онука імператора Августа, якого той назначив своїм наступником. Вони здійснили екскурсію через східні провінції, атакож до Понту.
Гай Цезар відвідав свого вітчима Тіберія, що жив на острові Родос, і цілком можливо, що Патеркул також зустрів цю людину. Він був присутній і коли Гай зустрів нового парфянского царя на острові в р. Євфрат(1 р.н. е.)
Цілком можливо, що Веллей також був присутній, коли Гай вторгся до Вірменії, але він не згадує його власну присутність в описі цієї події. Згодом Патеркул, коли Тіберій був між нижнім Рейном і Ельбою восени 4 р., він став наступником свого батька як командир кінноти. Армія зимували біля витоків Ліппи і у наступному році вона пройшла вздовж Ельби на такі відстані, на які ніразу ще римляни не добиралися.
У 6 р. Веллей Патеркул зайняв посаду квестора, що стало важливим кроком для його кар'єри. З цього моменту, він належав до сенату. Пройого діяльність на посаді сенатора нам нічого не відомо. Не виключено, що про це йшлося в тій частині, яка не дійшла до нас. Тепер, коли Німеччина була переможена, Тіберій мав вести щонайменше вісім легіонів проти царя Маробод у Чехії, але повстання в Паннонії і Далмації перешкоджає виконанню цього плану.
Патеркул був свідком того, як Тіберій придушив повстання в Паннонії і Далмації. У «Римській історії» він згадує багато подробиць цієї війни і кількох його товаришів. Він також був присутній, коли Тиберій вів відповідні кампанії в Німеччині, де повстали херуски в 9 р. Вони були переможені губернатором Публієм Квинтилієм у битві в Тевтобургському лісі.
У 14 р. Тіберій змінив Августа на посаді імператора, і кар'єра Веллея пішла вгору. У 15 р. він був претором разом зі своїм братом Магісом Целером Веліусом. Після цього він зникає з наших джерел. Можливо, він був губернатором провінції, або префектом, або може керував одним із легіонів.
Зникнувши з поля нашого зору як військовий і політичний діяч, Веллей Патеркул з'являється як людина, що працює над створенням історичного праці. Посвята двох книг історії консулу 30 р. М. Вініцію — останнє, що ми маємо, з автобіографічних відомостей про Патеркула.
Смерть
Після 30 р. про Веллея Патеркула нічого невідомо. У 31 р. була розкрита змова Сеяна, що спричинила загибель не тільки його самого, а і його прихильників. Чи був Веллей Патеркул з ними? З тієї чи іншої причини традиції не донесла відомостей про загибель Веллея Патеркула. Але відсутність відомостей про Веллія найлогічніше пояснити його загибеллю в цей час.
«Римська історія»
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZoTDBocGMzUnZjbWxoWDNKdmJXRnVZUzUwYVdZdmJHOXpjM2t0Y0dGblpURXRNakl3Y0hndFNHbHpkRzl5YVdGZmNtOXRZVzVoTG5ScFppNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Віднайдення тексту
У 1515 році рукопис «Римської історії» Веллея Патеркула був виявлений в абатстві Мурбах в Ельзасі вченим-гуманістом, який називав себе Беат Ренан, але чиє справжнє ім'я було Білд фон Райнау. П'ять років по тому він опублікував текст. Хоча оригінальний рукопис був втрачений ми знаємо, що він був написаний погано і містив багато помилок. Ренан назвав текст «Римською історією» і, хоча багато вчених використовували цю назву до сих пір, це насправді трохи вводить в оману. Патеркул, звичайно, зосереджується на Римі, але він розглядає свою історію в більш широкому контексті і охоплює багато моментів зі світової історії.
Короткий зміст книг
«Римська історія» присвячена консулу 30 р. Марку Вінніццю. У першій книзі автор розпочинає опис історії Риму від Троянської війни і закінчує 146 р. до н. е. руйнуванням Карфагена і Коринфа. У другій, що стосується подій ближчого часу, розповідь ведеться докладніше і закінчується вона описом правління Тіберія, тому, незважаючи на однобічність, що обумовлена суспільним становищем автора, вона становить цінне історичне джерело. Веллей також включив в книгу два історичних відступи: про римську колонізацію і про провінції.
1. книга І [Передмова відсутня] Події після Троянської війни; Гомер; заснування Карфагена; Гесіода; перші Олімпійські ігри; заснування Риму. [Довгий лакун]
Рим перемагає Македонію; Рим втручається в справи Сирії і Єгипту; Ахейска війна; Третя Пунічна війна; відступ про заснування римських колоній.
2. книга ІІ
2.1 Корупція в Римі після падіння Карфагена; Римські поразки в Іспанії; Тиберій Гракх Семпроній; Нумантійська війна; Гай Гракх Семпроній; німецькі вторгнення; відомі оратори; громадянські війни; Мітрідатові війни; Сулла; Цінна; диктатура Сулли.
2.2 Піднесення Помпея Великого; Серторій; війна проти піратів; Лукулл; змова Катіліни; Помпей в порівнянні з Мітрідатом; відступ про римські провінції; Перший Тріумвірат; поразка Красса; Юлій Цезар завойовує Галію; Громадянська війна між Помпеєм і Цезарем; диктатура Цезаря; смерть Цезаря.
2.3 Затвердження Октавіана; Октавіан в порівнянні з Марком Антонієм; Другий Тріумвірат; Битва при Філліпах; самогубство Брута і Касія; війна Октавіана проти Секста Помпея; війна Марка Антонія проти Парфянской імперії; Клеопатра; морська битва при Акціумі; самогубство Марка Антонія і Клеопатри; Октавіан стає єдиним правителем; благословення його правління.
2.4 початок кар'єри Тіберія; підкорення Раетії; початок германських воєн; Гай Цезар на сході; його смерть; Тиберій призначив настпуником Августа; його німецькі війни; Тиберій пригнічує Паннонський і Далмаційський бунти; поразка в Тевтобургському лісі; каральні дії Тіберія; він стає імператором.
2.5 Благословення правління Тіберія; кілька успіхів; молитва до Юпітера, Марса і Вести за процвітання Імперії і здоров'я її правителя.
Джерела написання
Говорячи про Гомера і Гесіода, згадуючи трагіків і коміків, ораторів і філософів, Патеркул виявляє обізнаність в грецькій літературі, але як джерела своєї праці називає тільки Катона і Гортензія. Тим часом ймовірно, що матеріали для книги 1 він черпав у Непота. При написанні книги 2 Веллей Патеркул звертався до праць Лівія і документів з державних архівів. Він описував також події, очевидцем яких був сам. Знав він і Светонія. Значні частини твору залишаються під впливом риторичної школи, де навчали історії на прикладах знаменитих і видатних людей; звідси біографічний характер його праці.
Критика історичної та літературної цінності книг
Той факт, що «Історія» була написана спеціально для Вініція, щоб забезпечити майбутнього консула коротким і зручним посібником з загальної римської історії, у якійсь мірі пояснює деякі характерні особливості цього твору, зокрема, його дидактичний настрій, завдяки якому історія під пером Веллея Патеркула стає чимось більшим, ніж простий перелік подій. Це скоріше серія портретів історичних персонажів, які показані досить наочно з їх перевагами і недоліками, до того ж автор час від часу ділиться своїми зауваженнями і поясненнями.
Цим способом кометованого викладу матеріалу поєднується повна відсутність у письменника історичного чуття і проникливості. Від його погляду вислизають дійсні, складні і глибокі причини подій, які, на його думку, залежать насамперед від окремих особистостей, на які він дивиться скоріше з цікавістю, ніж з прозорливістю дослідника.
Він пише з щирістю, яка заслуговує на повагу, але не ставить перед собою розуміння й висвітлення політичних проблем; ідеологічні розбіжності його не цікавлять. Однак, це не заважає йому слідувати стилістичній моді часу. Сила образотворчості в прозі Веллея швидше зовнішня, для досягнення ефекту він вдається до стилістичним хитрощів — асонансів, антитез, паралелізмів.
У «Римській історії» Веллея Патеркула є одна оригінальна знахідка: описуючи політичні і військові події, він нерідко затримує увагу на події з галузі культури і літератури, повідомляючи, нехай дуже коротко і в загальних рисах, про особливості греко-римської цивілізації в різні періоди її існування. Він не тільки дає відомості про історію літератури, а й висловлює свої міркування щодо окремих питань.
Видання та переклади
Новітні видання: Кріца (Лейпц., 1848), Гаазе (2 вид., Лейпц., 1858) і Гальма (Лейпц., 1876)
Переклади:
- У серії «Loeb Classical Library» твір видано за № 152.
- У серії 20PATERCULUS видано в 2 томах.
Є російський переклад Федора Моїсеєнкова, під заголовком «Веллей Патеркул Скорочення грецької і римської історії» (СПб., 1774).
Примітки
- Любкер Ф. Magii // Реальный словарь классических древностей по Любкеру / под ред. Ф. Ф. Зелинский, А. И. Георгиевский, М. С. Куторга и др. — СПб: Общество классической филологии и педагогики, 1885. — С. 812.
- A.J. Woodman, «Questions of Date, Genre, and Style in Velleius: Some Literary Answers» inClassical Quarterly 25 (1975) 272—306(англ.)
- Jona Lendering, «Paterculus' Chronology» (англ.)
- «Римская история» Веллея Патеркула / Немировский А. И., Дашкова М. Ф. — Воронеж: Изд-во Воронеж. ун-та, 1985. — 211 с. Перевод и комментарии А. И. Немировского, с.159
- «Римская история» Веллея Патеркула / Немировский А. И., Дашкова М. Ф. — Воронеж: Изд-во Воронеж. ун-та, 1985. — 211 с. Перевод и комментарии А. И. Немировского, с.161
- K. Christ, «Velleius und Tiberius» in Historia 50 (2001) 180—192 (нім.)
Література
- Исторический журнал, № 1, Январь 1940 [ 12 січня 2018 у Wayback Machine.], C. 111—118, автор А. БОКЩАНИН
- K. Christ, «Velleius und Tiberius» in Historia 50 (2001) 180—192
- C. Kuntze, Zur Darstellung des Kaisers Tiberius und seiner Zeit bei Velleius Paterculus (1985 Frankfurt am Main)(нім.)
- Barbara Levick, Tiberius the politician (1976; 1999)(англ.)
- R.J. Starr, «The Scope and Genre of Velleius' History» in the Classical Quarterly 21 (1981) 162—164(англ.)
- A.J. Woodman, «Questions of Date, Genre, and Style in Velleius: Some Literary Answers» inClassical Quarterly 25 (1975) 272—306(англ.)
- Claudia Kuntze: Zur Darstellung des Kaiser Tiberius und seiner Zeit bei Velleius Paterculus. Frankfurt/New York 1985, (Europäische Hochschulschriften, Reihe 3, Bd. 247)(нім.)
- Jona Lendering, «Paterculus' Chronology» [ 19 жовтня 2016 у Wayback Machine.](англ.)
Джерела
- «Римская история» Веллея Патеркула / Немировский А. И., Дашкова М. Ф. — Воронеж: Изд-во Воронеж. ун-та, 1985. — 211 с.
Перевод и комментарии А. И. Немировского.
Посилання
[1] [ 2 травня 2016 у Wayback Machine.]Articles on ancient history: Velleius Paterculus
[2] [ 29 травня 2016 у Wayback Machine.]Articles on ancient history: Paterculus' Roman History
Див. також
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Gaj Ve llej Pa terkul lat Gaius Velleus Paterculus 19 do n e 31 n e rimskij istorik periodu Rannoyi Rimskoyi imperiyi Jogo tvir Rimska istoriya Historiae Romanae libri II ohoplyuye period vid Troyanskoyi vijni do smerti Liviya u 29 r i ye osoblivo cinnim dzherelom periodu vid smerti Yuliya Cezarya do smerti Avgusta U pershij knizi podiyi vikladayutsya korotko i dijshla vona do nas v odnih urivkah U drugij sho stosuyetsya podij bilsh blizkogo chasu rozpovid vedetsya dokladnishe i tomu vona stanovit cinne dzherelo Do kincya pershoyi knigi dokladeno shos na kshtalt narisu istoriyi greckoyi ta rimskoyi literaturi Gaj Ve llej Pa terkulMarcus Velleus PaterculusNarodivsya 19 r do n e Mirabella Eklano Provinciya Avellino Kampaniya ItaliyaPomer 31 r Gromadyanstvo Rimska imperiyaDiyalnist vijskovij tribun pretor kvestorMova tvoriv latinskaNapryamok rimska istoriyaBrati sestri dDiti Gaj Vellej Paterkul i Lucij Vellej Paterkul Gaj Vellej Paterkul u VikishovishiBiografiyaProblema imeni Majbutnij istorik narodivsya v rodini prefekta kinnoti Velleya Paterkula Jogo osobiste im ya ye problemoyu Gramatik Priscian nazivaye istorika Markom U kodeksi M vin nosit im ya Gaj yake vidtvoryuye Beat Renan na obkladinci pershogo vidannya praci Velleya ale na frontispisi vin nazvanij Publiyem Ce divne protirichchya poyasnyuyut tim sho skorochennya C mistilosya v kodeksi vidkritomu Renanom a P tobto Publij im ya yake nosiv istorik na dumku samogo Renana Na danij chas istoriki shilyayutsya do dumki sho Velleya Paterkula tak samo yak jogo dida zvali Gayem Ce zh im ya zustrichayetsya na Milevomu stovpi z Afriki de zgaduyetsya C Velleius Paterculus leg Aug hocha ce j ne oznachaye sho v napisi jde mova pro nashogo istorika Shvidshe za vse ce odin z jogo siniv Pohodzhennya ta rodina Najvazhlivishim dzherelom vivchennya biografiyi Velleya ye jogo Istoriya Rimu Z neyi mi diznayemosya sho jogo rodina nalezhala do stanu vershnikiv Predki istorika prijshli z Kapuyi do Kampaniyi i zgodom podruzhilisya tam z mogutnim aristokratichnim rodom Klavdiya Nerona Did Paterkula Gaj Vellej buv prefektom v armiyi Pompeya Velikogo a potim u Marka Bruta U 42 r do n e jogo armiya zaznala porazki v bitvi pri Filippah u Makedoniyi vid Marka Antoniya ta Oktaviana Vellej buv imovirno prisutnim tam i zgodom vin pochav tisno spilkuvatisya z Tiberiyem Klavdiyem Neronom Protyagom nastupnogo roku Neron buv zaluchenij u vijnu yaku veli mizh soboyu Oktavian i drug Nerona Lucij Antonius Ostannij prograv i Vellej bachachi sho jogo polozhennya v Kampaniyi pid zagrozoyu naklav na sebe ruki Gaj Vellej batko istorika pidtrimuvav druzhni stosunki z Oktavianom yakij zgodom stav imperatorom i pochav nazivati sebe Avgustom Vellej buv kerivnikom kavaleriyi a zgodom u 4 r cej chin otrimav i jogo sin Paterkul Pro jogo ditinstvo ta yunist nam nichogo ne vidomo ale vrahovuyuchi sho zazvichaj cyu posadu otrimuvali des u 25 rokiv mi mozhemo zrobiti visnovok sho narodivsya Gaj Vellej Paterkul priblizno v 19 r do n e Kar yera Protyagom vosmi abo dev yati rokiv Vellej Paterkul zajmav posadu vijskovogo tribuna v rimskij armiyi u Frakiyi i Makedoniyi Jogo komandirom buv Publij Vinicij gubernator Makedoniyi i Frakiyi Dvoye cholovikiv obidva z Kampaniyi zdruzhilisya pid chas pravlinnya imperatora Tiberiya Oskilki Paterkul stverdzhuye sho bachiv Bosfor to mozhlivo vin sluzhiv u P yatomu Makedonskomu legioni yakij buv rozmishenij najblizhche do girla richki U 1 r do n e Paterkul uprovodzhuvav Gaya Cezarya onuka imperatora Avgusta yakogo toj naznachiv svoyim nastupnikom Voni zdijsnili ekskursiyu cherez shidni provinciyi atakozh do Pontu Gaj Cezar vidvidav svogo vitchima Tiberiya sho zhiv na ostrovi Rodos i cilkom mozhlivo sho Paterkul takozh zustriv cyu lyudinu Vin buv prisutnij i koli Gaj zustriv novogo parfyanskogo carya na ostrovi v r Yevfrat 1 r n e Cilkom mozhlivo sho Vellej takozh buv prisutnij koli Gaj vtorgsya do Virmeniyi ale vin ne zgaduye jogo vlasnu prisutnist v opisi ciyeyi podiyi Zgodom Paterkul koli Tiberij buv mizh nizhnim Rejnom i Elboyu voseni 4 r vin stav nastupnikom svogo batka yak komandir kinnoti Armiya zimuvali bilya vitokiv Lippi i u nastupnomu roci vona projshla vzdovzh Elbi na taki vidstani na yaki nirazu she rimlyani ne dobiralisya U 6 r Vellej Paterkul zajnyav posadu kvestora sho stalo vazhlivim krokom dlya jogo kar yeri Z cogo momentu vin nalezhav do senatu Projogo diyalnist na posadi senatora nam nichogo ne vidomo Ne viklyucheno sho pro ce jshlosya v tij chastini yaka ne dijshla do nas Teper koli Nimechchina bula peremozhena Tiberij mav vesti shonajmenshe visim legioniv proti carya Marobod u Chehiyi ale povstannya v Pannoniyi i Dalmaciyi pereshkodzhaye vikonannyu cogo planu Paterkul buv svidkom togo yak Tiberij pridushiv povstannya v Pannoniyi i Dalmaciyi U Rimskij istoriyi vin zgaduye bagato podrobic ciyeyi vijni i kilkoh jogo tovarishiv Vin takozh buv prisutnij koli Tiberij viv vidpovidni kampaniyi v Nimechchini de povstali heruski v 9 r Voni buli peremozheni gubernatorom Publiyem Kvintiliyem u bitvi v Tevtoburgskomu lisi U 14 r Tiberij zminiv Avgusta na posadi imperatora i kar yera Velleya pishla vgoru U 15 r vin buv pretorom razom zi svoyim bratom Magisom Celerom Veliusom Pislya cogo vin znikaye z nashih dzherel Mozhlivo vin buv gubernatorom provinciyi abo prefektom abo mozhe keruvav odnim iz legioniv Zniknuvshi z polya nashogo zoru yak vijskovij i politichnij diyach Vellej Paterkul z yavlyayetsya yak lyudina sho pracyuye nad stvorennyam istorichnogo praci Posvyata dvoh knig istoriyi konsulu 30 r M Viniciyu ostannye sho mi mayemo z avtobiografichnih vidomostej pro Paterkula Smert Pislya 30 r pro Velleya Paterkula nichogo nevidomo U 31 r bula rozkrita zmova Seyana sho sprichinila zagibel ne tilki jogo samogo a i jogo prihilnikiv Chi buv Vellej Paterkul z nimi Z tiyeyi chi inshoyi prichini tradiciyi ne donesla vidomostej pro zagibel Velleya Paterkula Ale vidsutnist vidomostej pro Velliya najlogichnishe poyasniti jogo zagibellyu v cej chas Rimska istoriya Historia romana 1600 Vidnajdennya tekstu U 1515 roci rukopis Rimskoyi istoriyi Velleya Paterkula buv viyavlenij v abatstvi Murbah v Elzasi vchenim gumanistom yakij nazivav sebe Beat Renan ale chiye spravzhnye im ya bulo Bild fon Rajnau P yat rokiv po tomu vin opublikuvav tekst Hocha originalnij rukopis buv vtrachenij mi znayemo sho vin buv napisanij pogano i mistiv bagato pomilok Renan nazvav tekst Rimskoyu istoriyeyu i hocha bagato vchenih vikoristovuvali cyu nazvu do sih pir ce naspravdi trohi vvodit v omanu Paterkul zvichajno zoseredzhuyetsya na Rimi ale vin rozglyadaye svoyu istoriyu v bilsh shirokomu konteksti i ohoplyuye bagato momentiv zi svitovoyi istoriyi Korotkij zmist knig Rimska istoriya prisvyachena konsulu 30 r Marku Vinniccyu U pershij knizi avtor rozpochinaye opis istoriyi Rimu vid Troyanskoyi vijni i zakinchuye 146 r do n e rujnuvannyam Karfagena i Korinfa U drugij sho stosuyetsya podij blizhchogo chasu rozpovid vedetsya dokladnishe i zakinchuyetsya vona opisom pravlinnya Tiberiya tomu nezvazhayuchi na odnobichnist sho obumovlena suspilnim stanovishem avtora vona stanovit cinne istorichne dzherelo Vellej takozh vklyuchiv v knigu dva istorichnih vidstupi pro rimsku kolonizaciyu i pro provinciyi 1 kniga I Peredmova vidsutnya Podiyi pislya Troyanskoyi vijni Gomer zasnuvannya Karfagena Gesioda pershi Olimpijski igri zasnuvannya Rimu Dovgij lakun Rim peremagaye Makedoniyu Rim vtruchayetsya v spravi Siriyi i Yegiptu Ahejska vijna Tretya Punichna vijna vidstup pro zasnuvannya rimskih kolonij 2 kniga II 2 1 Korupciya v Rimi pislya padinnya Karfagena Rimski porazki v Ispaniyi Tiberij Grakh Sempronij Numantijska vijna Gaj Grakh Sempronij nimecki vtorgnennya vidomi oratori gromadyanski vijni Mitridatovi vijni Sulla Cinna diktatura Sulli 2 2 Pidnesennya Pompeya Velikogo Sertorij vijna proti pirativ Lukull zmova Katilini Pompej v porivnyanni z Mitridatom vidstup pro rimski provinciyi Pershij Triumvirat porazka Krassa Yulij Cezar zavojovuye Galiyu Gromadyanska vijna mizh Pompeyem i Cezarem diktatura Cezarya smert Cezarya 2 3 Zatverdzhennya Oktaviana Oktavian v porivnyanni z Markom Antoniyem Drugij Triumvirat Bitva pri Fillipah samogubstvo Bruta i Kasiya vijna Oktaviana proti Seksta Pompeya vijna Marka Antoniya proti Parfyanskoj imperiyi Kleopatra morska bitva pri Akciumi samogubstvo Marka Antoniya i Kleopatri Oktavian staye yedinim pravitelem blagoslovennya jogo pravlinnya 2 4 pochatok kar yeri Tiberiya pidkorennya Raetiyi pochatok germanskih voyen Gaj Cezar na shodi jogo smert Tiberij priznachiv nastpunikom Avgusta jogo nimecki vijni Tiberij prignichuye Pannonskij i Dalmacijskij bunti porazka v Tevtoburgskomu lisi karalni diyi Tiberiya vin staye imperatorom 2 5 Blagoslovennya pravlinnya Tiberiya kilka uspihiv molitva do Yupitera Marsa i Vesti za procvitannya Imperiyi i zdorov ya yiyi pravitelya Dzherela napisannya Govoryachi pro Gomera i Gesioda zgaduyuchi tragikiv i komikiv oratoriv i filosofiv Paterkul viyavlyaye obiznanist v greckij literaturi ale yak dzherela svoyeyi praci nazivaye tilki Katona i Gortenziya Tim chasom jmovirno sho materiali dlya knigi 1 vin cherpav u Nepota Pri napisanni knigi 2 Vellej Paterkul zvertavsya do prac Liviya i dokumentiv z derzhavnih arhiviv Vin opisuvav takozh podiyi ochevidcem yakih buv sam Znav vin i Svetoniya Znachni chastini tvoru zalishayutsya pid vplivom ritorichnoyi shkoli de navchali istoriyi na prikladah znamenitih i vidatnih lyudej zvidsi biografichnij harakter jogo praci Kritika istorichnoyi ta literaturnoyi cinnosti knig Toj fakt sho Istoriya bula napisana specialno dlya Viniciya shob zabezpechiti majbutnogo konsula korotkim i zruchnim posibnikom z zagalnoyi rimskoyi istoriyi u yakijs miri poyasnyuye deyaki harakterni osoblivosti cogo tvoru zokrema jogo didaktichnij nastrij zavdyaki yakomu istoriya pid perom Velleya Paterkula staye chimos bilshim nizh prostij perelik podij Ce skorishe seriya portretiv istorichnih personazhiv yaki pokazani dosit naochno z yih perevagami i nedolikami do togo zh avtor chas vid chasu dilitsya svoyimi zauvazhennyami i poyasnennyami Cim sposobom kometovanogo vikladu materialu poyednuyetsya povna vidsutnist u pismennika istorichnogo chuttya i proniklivosti Vid jogo poglyadu vislizayut dijsni skladni i gliboki prichini podij yaki na jogo dumku zalezhat nasampered vid okremih osobistostej na yaki vin divitsya skorishe z cikavistyu nizh z prozorlivistyu doslidnika Vin pishe z shiristyu yaka zaslugovuye na povagu ale ne stavit pered soboyu rozuminnya j visvitlennya politichnih problem ideologichni rozbizhnosti jogo ne cikavlyat Odnak ce ne zavazhaye jomu sliduvati stilistichnij modi chasu Sila obrazotvorchosti v prozi Velleya shvidshe zovnishnya dlya dosyagnennya efektu vin vdayetsya do stilistichnim hitroshiv asonansiv antitez paralelizmiv U Rimskij istoriyi Velleya Paterkula ye odna originalna znahidka opisuyuchi politichni i vijskovi podiyi vin neridko zatrimuye uvagu na podiyi z galuzi kulturi i literaturi povidomlyayuchi nehaj duzhe korotko i v zagalnih risah pro osoblivosti greko rimskoyi civilizaciyi v rizni periodi yiyi isnuvannya Vin ne tilki daye vidomosti pro istoriyu literaturi a j vislovlyuye svoyi mirkuvannya shodo okremih pitan Vidannya ta perekladiNovitni vidannya Krica Lejpc 1848 Gaaze 2 vid Lejpc 1858 i Galma Lejpc 1876 Perekladi U seriyi Loeb Classical Library tvir vidano za 152 U seriyi 20PATERCULUS vidano v 2 tomah Ye rosijskij pereklad Fedora Moyiseyenkova pid zagolovkom Vellej Paterkul Skorochennya greckoyi i rimskoyi istoriyi SPb 1774 PrimitkiLyubker F Magii Realnyj slovar klassicheskih drevnostej po Lyubkeru pod red F F Zelinskij A I Georgievskij M S Kutorga i dr SPb Obshestvo klassicheskoj filologii i pedagogiki 1885 S 812 d Track Q4249594d Track Q101490d Track Q656d Track Q45205779d Track Q4135787d Track Q24933120d Track Q30059240d Track Q1459210d Track Q694826 A J Woodman Questions of Date Genre and Style in Velleius Some Literary Answers inClassical Quarterly 25 1975 272 306 angl Jona Lendering Paterculus Chronology angl Rimskaya istoriya Velleya Paterkula Nemirovskij A I Dashkova M F Voronezh Izd vo Voronezh un ta 1985 211 s Perevod i kommentarii A I Nemirovskogo s 159 Rimskaya istoriya Velleya Paterkula Nemirovskij A I Dashkova M F Voronezh Izd vo Voronezh un ta 1985 211 s Perevod i kommentarii A I Nemirovskogo s 161 K Christ Velleius und Tiberius in Historia 50 2001 180 192 nim LiteraturaIstoricheskij zhurnal 1 Yanvar 1940 12 sichnya 2018 u Wayback Machine C 111 118 avtor A BOKShANIN K Christ Velleius und Tiberius in Historia 50 2001 180 192 C Kuntze Zur Darstellung des Kaisers Tiberius und seiner Zeit bei Velleius Paterculus 1985 Frankfurt am Main nim Barbara Levick Tiberius the politician 1976 1999 angl R J Starr The Scope and Genre of Velleius History in the Classical Quarterly 21 1981 162 164 angl A J Woodman Questions of Date Genre and Style in Velleius Some Literary Answers inClassical Quarterly 25 1975 272 306 angl Claudia Kuntze Zur Darstellung des Kaiser Tiberius und seiner Zeit bei Velleius Paterculus Frankfurt New York 1985 ISBN 3 8204 7489 7 Europaische Hochschulschriften Reihe 3 Bd 247 nim Jona Lendering Paterculus Chronology 19 zhovtnya 2016 u Wayback Machine angl Dzherela Rimskaya istoriya Velleya Paterkula Nemirovskij A I Dashkova M F Voronezh Izd vo Voronezh un ta 1985 211 s Perevod i kommentarii A I Nemirovskogo Posilannya 1 2 travnya 2016 u Wayback Machine Articles on ancient history Velleius Paterculus 2 29 travnya 2016 u Wayback Machine Articles on ancient history Paterculus Roman HistoryDiv takozhPublij Vinicij