Гай Семпроній Гракх (лат. Gaius Sempronius Gracchus) (бл. 154 до н. е. — 121 до н. е.) був реформаторським римським політиком і військовим, який жив у 2 столітті до н. Він найбільш відомий своїм трибунатом у 123 та 122 роках до н. е., у якому він запропонував широкий набір законів, включаючи закони про заснування колоній за межами Італії, участь у подальшій земельній реформі, реформу судової системи та системи розподілу провінцій, і створити субсидовані постачання зерна для Риму.
Гай Семпроній Гракх | |
---|---|
Гай Семпроній Гракх | |
![]() | |
народний трибун, квестор | |
Дата народження: | 154 р. до н.е. |
Місце народження: | Рим |
Дата смерті: | 121 р. до н.е. |
Місце смерті: | Рим |
Дружина: | Ліцинія Красса молодша |
Діти: | Семпронія |
Через рік після його трибунату його політичні вороги використали політичні заворушення, спричинені ним та його політичними союзниками, як привід для оголошення воєнного стану та виступу проти його прихильників, що призвело до його смерті. Після його смерті його політичні союзники були звільнені під час серії судових процесів, але більшість його законодавства не було порушено.
Його братом був реформатор Тиберій Семпроній Гракх . Обидва, відомі разом як брати Гракхи, були синами Гракха, який був консулом у 177 і 163 роках до нашої ери.
1. Біографія
Гай Гракх народився в політичній сім'ї з дуже хорошими зв'язками. Його батько, Тіберій Семпроній Гракх , був дуже успішним політиком 2-го століття до нашої ери: він був консулом у 177 і 163 роках до нашої ери і був обраний цензором у 169 році. Він також відзначив два тріумфує протягом 170-х років, одна з яких — за переможне встановлення двадцятирічного миру в Іспанії.
Його матір'ю була Корнелія , донька Сципіона Африканського , знатної жінки, яка мала великий вплив на Гракхів. Будучи вдовою, після смерті старшого Гракха, вона відмовилася від пропозиції єгипетського царя Птолемея VIII , вважаючи за краще присвятити своє життя вихованню синів.
Тіберій Гракх, старший брат Гая, своїм шлюбом пов’язав сім’ю з Клавдіями Пульхрі, попри його зв’язки по материнській лінії з Корнеліями Сціпіонами, оскільки ці дві родини мали історичне суперництво. Однак можна припустити, що обидва брати Гракхи вступали в контакт із могутніми членами обох родин.
Гай Гракх походив з впливового плебейського роду Семпроніїв. Син Тиберія Семпронія Гракха i Корнелії Африканської Молодшої — дочки Публія Корнелія Сципіона Африканського. Був молодшим братом Тиберія Гракха. Його сестра Семпронія була дружиною Сципіона Африканського Молодшого.
Замолоду брав участь у облозі Нуманції в Іспанії. 133 року до н. е. став членом комісії-тріумвірату щодо вирішення питання щодо розподілу землі. 126 року став квестором, під час своєї каденції керував Сардинією. Тут здобув велику повагу своєю чесністю та справедливістю.
У 123 до н. е. став народним трибуном, належав до популярів. Користувався підтримкою бідних мешканців, уможливлював їм закупівлю зерна за низькою ціною 6,5 аса за модіус, у 122 році до н. е. віддав до рук вершників судові справи про фінансові зловживання в римських провінціях.
Потім він замислив повалити аристократію, знищити могутність сенату, додавши до нього 300 нових членів, яких він хотів обрати зі стану вершників через коміції. Майже насильно подав пропозицію про те, щоб дати латинянам право повного римського громадянства, а іншим італійським союзникам латинського права (jus latinum). Тоді проти нього повстав не лише сенат, але навіть частина плебеїв — римські пролетарі (лат. proles), які мали римське громадянство (соціальний прошарок безземельних, котрі не володіли нічим, окрім власного потомства), позаяк це збільшило б кількість бенефіціарів закону lex frumentaria. Все це шкодило планам Гракха, який у 121 році до н. е. знову став домагатися посади народного трибуна. Щоб завадити виборам, сенат дав італійцям інші привілеї за допомогою пропозицій, внесених Лівієм Друзом. Гракха не було обрано.
Але на цьому його вороги не зупинилися: один з новообраних народних трибунів запропонував скасувати закони Гракха. Подача голосів повинна була здійснюватися на Капітолійському пагорбі. Проте до цього справа не дійшла. Гракх мав намір прорватися до будівлі сенату. Своєю чергою озброєні сенатори і вершники з'явилися на площі, а консул Луцій Опімій зайняв Капітолій, звинувативши Гая у загибелі ліктора Квінта Антуллія. Гракх зі своїми прихильниками своєю чергою пішов на Авентинський пагорб і звідти, після марних спроб вступити в переговори з сенатом і після того, як його друг Леторій утримав його від самогубства своїм проханням про те, щоб Гракх зберіг життя для кращих часів, він втік до Гая Фурріни, в одне з передмість міста, що знаходилося на правому березі Тибру. Тут наказав своєму довіреному рабу убити себе, не бажаючи потрапити до рук оптиматів . Луцій Септимулей, друг Гая Гракха, за гроші зголосився відрубати голову у трупа Гракха.
2. Політична кар'єра
Гай Гракх служив у римській армії під проводом Сципіона Еміліана під час останньої кампанії Нумантійської війни в 133 році до нашої ери. Можливо, він займав військовий трибунат під час своєї служби там. Під час трибунства свого старшого брата Тіберія він розпочав свою політичну кар'єру з обрання уповноваженим у земельній комісії Гракчан для розподілу державної землі бідним сім'ям.
У 126 році до нашої ери він підтримав політичну програму Марка Фульвія Флакка . Перебуваючи в Римі, він виступав проти запропонованого трибунським законом, який забороняв негромадянам поселятися в римських містах і виселяв тих, хто це зробив. Потім він був обраний квестором і призначений до римської провінції Сардинія для боротьби з повстанцями там під проводом консула Луція Аврелія Ореста .
Під час суворої зими Гракх досяг успіху в забезпеченні сардинців провізією для римських військ, що перебували у тяжкому тиску. Командування Ореста на Сардинії було відкладено вдруге, продовживши його до того моменту, коли Гай хотів піти, щоб продовжити свою кар'єру. Плутарх повідомляє, ймовірно, ґрунтуючись на власних заявах Гракха, що причиною відстрочення його командира було те, що сенат хотів утримати його подалі від Риму, твердження, яке є «явно абсурдним»: причиною відстрочки було майже напевно оскільки похід Ореста не був завершений і Орест хотів здобути свій тріумф.
Гракх, попри це, залишив Сардинію і повернувся до міста раніше, без дозволу свого полководця. Після повернення його також допитували цензури, чому він залишив свою посаду: у відповідь він стверджував, що вже служив довше, ніж більшість, що він має право повернутися через рік, і що його доброго характеру та послуг було більш ніж достатньо: по суті, він «послався на своє право бути звільненим як виправдання для звільнення самого себе». Пізніше його звинуватили в сприянні італійському повстанню у Фрегеллах , що відбулося в 125 році до н.е., але він успішно спростував звинувачення; добре відомий у народі, балотувався на вибори трибуном і переміг. Гай був обраний одним із трибунів плебсу на 123 рік до н. Він негайно розпочав агресивну законодавчу програму, маючи на меті звернення до багатьох груп інтересів разом із «захопливим стилем публічних виступів, який зробив його найбільшим [римським оратором] між Катоном-цензором і Цицероном».
Гай також змінив спосіб виголошення промов з трибуни . Раніше, коли доповідач виголошував промову на форумі, він повертав обличчя праворуч у бік курії , сенату та коміціуму . Натомість Гай повертався обличчям ліворуч, у напрямку власне Форуму, фактично повертаючись спиною до Сенату.
3. Перший трибунат
У перший рік свого перебування в якості одного з трибунів 123 року до н.е. він запропонував два початкові заходи: (1) законопроєкт про заборону будь-якому магістрату, скинутому народом, знову балотуватися на посаду та (2) закон, який підтверджує заклик до народу у справах про смертну кару, які призвели до відповідальності суддів-порушників. Перший законопроєкт був відкликаний на прохання його матері, Корнелії. Суди зі смертною карою, створені не народом, тепер були оголошені незаконними постфактум , внаслідок чого колишній консул 132 року до н.е., Публій Попіллій Ленас , був вигнаний у вигнання.
Потім він запропонував закон про зерно, який встановлював максимальну ціну в шість і третину ослів за одиницю зерна, і повторно ввів в дію закон Тіберія про перерозподіл сільськогосподарських земель. Субсидоване зерно купувалося, коли ціни були низькими, і зберігалося в державних зерносховищах; сама ціна була «мабуть, трохи нижчою від ціни, яку збирала пшениця відразу після жнив».
lex agraria його старшого брата був успішним: гракчанські межові камені знайдені по всій південній Італії та передбачають розподіл приблизно 1,3 мільйона джугер (або 3 268 квадратних кілометрів) землі, що вміщує десь від 70 до 130 тисяч поселенців. Зміст подальшої земельної реформи Гая менш ясний: «джерела досить розпливчасті щодо аграрної діяльності Гая». Моммзен стверджував, що він активізував комісію, передавши їй юрисдикцію консулів щодо земельних суперечок, але явних доказів цього немає. [ потрібне цитування ] Новий закон уточнив, які землі можуть бути перерозподілені, однак після першого року його посади трибуном є межові камені (cippi ), показуючи, що йому вдалося перерозподілити землі навколо Апулії. Він також, ймовірно, видав закони, що дозволяли створення нових римських колоній у Сколаціумі та Таренті. Його новаторська політика заснування колоній за межами Італії змусила його «мабуть першим усвідомити, що землі в Італії недостатньо для забезпечення всіх жителів півострова».
Законодавча програма також включала закон, lex militaris , про забезпечення солдатського одягу з державної скарбниці та заборону призову чоловіків у віці до сімнадцяти років. Попри те, що граничний вік для призову на військову службу вже існував у попередньому законі, «зазвичай кажуть, що Гракх [включив] це положення через недавні випадки призову осіб молодше мінімального віку», але це відхилено як неправдоподібне. Скоріше закон просто переформулював умови військової служби.
За цим вийшов закон про встановлення сільськогосподарської десятини в Азії, «який фактично передав [людей провінції] великим корпораціям податкових фермерів», щоб зміцнити підтримку серед вершників. Подальший законопроєкт про включення 300 або 600 вершників до складу сенату, ймовірно, був неефективним.
Він також запропонував закон, lex Sempronia de provinciis consularibus , за яким сенат призначав консульські провінції перед виборами в консульство. Він також зробив такі сенатські призначення імунітетом від трибунського вето; Ернст Бадіан зазначає, що «цей закон показує, наскільки він був далекий від того, щоб бути «демократом». Мета lex de provinciis consularibus полягала в тому, щоб діючі консули не використовували свої посади у виборчих комісіях для неналежного впливу на призначення провінцій. Загалом його реформи стосувалися вирішення основних питань в управлінні. Водночас він був «гордим аристократом» і залишив сенату відповідальність за скерування політики та її виконання магістратами, під більш суворими перевірками з боку народу та антикорупційними законами. Кінцевим результатом його законів, однак, було створення кінних publicani як «нового експлуататорського класу, не обмеженого традиціями служби чи відповідальністю перед законом»; ці наслідки не стали зрозумілими протягом покоління. Подальше законодавство включало деякі закони про встановлення нових митних зборів.
На виборах 123 р. до н.е., згідно з Плутархом, Гай взагалі не балотувався; скоріше, племена обирали його спонтанно, а вибори затверджував головуючий магістрат. Переобрання могло не відповідати його планам – Гай був потрібен в Африці, щоб контролювати будівництво колонії в Карфагені – але його повернули до трибунату з друзями: Марк Фульвій Флакк був одним із цих трибунських колег, а Гай Фанній був би консулом.
4. Другий трибунат
Або після переобрання до другого трибунату, або під час самого другого трибунату, він прийняв закон про передачу складу присяжних у корупційних судах ( quaestio de repetundis ) вершникам. Цей закон, однак, «просто перерозподілив вплив від однієї частини еліти до іншої» і «не «демократизував» [ суд repetundae ], просто передавши контроль членам еліти, які не є сенатором. ". Цей закон також суттєво змінив римську кримінальну процедуру, дозволивши союзникам переслідувати (як безпосередньо, так і через посередників) колишніх суддів за корупцію.
Труднощі з пошуком достатньої кількості землі в Італії для переселення – оскільки відібрати землю в італійських союзників було політично неможливо, оскільки це «завдало б серйозної шкоди їхнім інтересам» – спонукали Гая та його союзників до реалізації як італійських, так і іноземних програм колонізації. Союзник Гая Гракха, Гай Рубрій, як частина програми Гракхана, успішно провів закон про заснування колонії в Карфагені. Один із інших трибунів цього року, Марк Лівій Друз , виступив проти програми Гая та Рубрія, запропонувавши дванадцять колоній по три тисячі нужденних сімей кожна з наділами землі, вільними від ренти. Пропозиції Друза також були прийняті, але «ні до чого»; Попри це, проходження призвело до створення низки правлінь із трьох осіб для управління різними програмами колонізації. Вважається, що ці пропозиції від Лівія Друза були внесені на прохання сенату, який прагнув знайти когось іншого, хто б змагався за популярністю Гракха.
Гай також запропонував, мабуть, у двох законопроєктах про громадянство, надати громадянство латинянам і латинські права італійським союзникам. Обґрунтування Гая могло бути пов’язане із заходами земельної реформи:
Можливо, Гай Гракх, усвідомлюючи проблеми, які виникли, коли комісія хотіла відібрати ager publicus у союзників, намагався представити наміри Тіберія як такі, що спрямовані на користь Італії в цілому, а не лише на користь римських громадян.
На перший законопроєкт про надання громадянства латинянам Друз наклав вето, а останній законопроєкт про права латинян для італійців, можливо, також давав їм повні права громадянства, але, хоча Фанній був союзником Гракха, він виступав проти другого законопроєкту. Друз протиставив законопроєкт Гая про італійське громадянство набагато менш розширеним законопроєктом про звільнення їх від бичування , який був прийнятий. Фанній, зі свого боку, зміг мобілізувати опозицію щодо розширення громадянства, переконавши людей, що розширення громадянства вимагатиме від них розділити свої привілеї. Зберігся фрагмент промови Фаннія:
Я думаю, ви уявляєте, що, якщо ви надасте громадянство латинянам, ви все одно матимете місце в зборах, в яких ви перебуваєте, і будете брати участь в іграх та святах. Невже ти не розумієш, що вони все затоплять?
Проблема тривала до кінця року, аж до консульських виборів, коли Фанній оприлюднив едикт про вигнання італійців з Риму, якому заперечував едикт Гая, який нібито обіцяв захист трибуніків усім італійцям, які залишилися (але це було, у випадку невиконані).
Він також запропонував законопроєкт, згідно з яким центурії (римські виборчі блоки) голосують у випадковому порядку, а не в традиційному порядку, коли першими голосують найбагатші центурії. Зміна порядку на випадковий не змінила б надмірну вагу багатих у римських коміціях , але забезпечила б «не упередження шансів тих, хто користувався підтримкою бідніших громадян». Однак доказів того, що цей законопроєкт ухвалено, немає.
Під час свого другого трибунату він залишив місто – можливо, з дозволу сенату – щоб наглядати за заснуванням колонії в Карфагені, який нібито був уражений поганими ознаками. Проте провал законопроєкту про громадянство виявив його спад популярності, і він зазнав поразки, балотуючись на переобрання до третього поспіль трибуната. У новому році деякі із законодавчих програм Гая та його союзників зазнали критики. Один із трибунів 121 року до нашої ери, Мінуцій Руф, хотів скасувати закон Рубріа , що дозволяв будівництво колонії в Карфагені. Коли слуга висміяв Гракха та його оточення під час жертвопринесення і був зарізаний стилусами, консул Луцій Опімій скликав засідання сенату, на яке Гракх і його союзник Марк Фульвій Флакк не прийшли.
На засіданні сенату сенат передав senatus consultum ultimum і закликав Опімія напасти на Гракха та його союзників. У відповідь Гракх і Флакк озброїли своїх послідовників і захопили храм Діани на Авентинському пагорбі. Опімій викликав ополчення разом із кількома критськими найманцями-лучниками і наказав їм підкоритися суду сенату. Потім він увійшов до Авентина зі своїми військами, обіцяючи вагу голови Гая в золоті. Флакк і його сини були вбиті, Гракх був убитий або покінчив життя самогубством після втечі через річку Тибр.
Література
- Бадіан, Ернст (1983). «Мовчання Норбана» . Американський філологічний журнал . 104 (2): 156–171. doi : 10.2307/294289 . ISSN 0002-9475 . JSTOR 294289 .
- Бадіан, Ернст (2014). «Гракх, Гай (Gaius Sempronius Gracchus)».
- В Горнблауер, Саймон; Спауфорт, Ентоні; Ейдінов, Естер (ред.). Оксфордський супутник класичної цивілізації (2-е вид.). Нью-Йорк: Oxford University Press. . OCLC 900444999 .
- Broughton, TRS (1951). Магістрати Римської республіки . том. 1. Американська філологічна асоціація.
- Бротон, Томас Роберт Шеннон (1952). Магістрати Римської республіки . том. 2. Нью-Йорк: Американська філологічна асоціація.
- Brunt, PA (1988). Падіння Римської республіки та пов'язані з нею нариси . Кларендон. . OCLC 799090262 .
- Дрогула, Фред К. (2015). Командувачі та командування в Римській республіці та ранній імперії . Chapel Hill: The University of North Carolina Press. . OCLC 905949529 .
- Квітка, Гаррієт І. (2010). Римські республіки . Princeton: Princeton University Press. . OCLC 301798480 .
- Голдсуорсі, Адріан (2016). В ім'я Риму: люди, які перемогли Римську імперію . New Haven: Yale University Press. . OCLC 936322646 .
- Лінтотт, Ендрю (1994). «Політична історія, 146–95 до н.е.».
- В Крук, Джон; та ін. (ред.). Стародавня історія Кембриджа . том. 9 (2-ге вид.). Cambridge University Press. . OCLC 121060 .
- Моуріцен, Хенрік (2017). Політика в Римській республіці . Cambridge University Press. .
- Річ, JW (1983). «Передбачувана нестача робочої сили в Римі наприкінці другого століття до нашої ери» Historia: Zeitschrift für Alte Geschichte . 32 (3): 287–331. ISSN 0018-2311 . JSTOR 4435854 .
- Розелар, Саскія Т. (2010). Громадська земля в Римській республіці: соціальна та економічна історія ager publicus в Італії, 396-89 рр. до н . Оксфорд: Oxford University Press. . OCLC 520714519 .
- Scullard, HH (2011) [1958]. Від Гракхів до Нерона: історія Риму від 133 р. до н. е. до 68 р. н. е. (4-е видання). Лондон: Routledge. . OCLC 672031526 .
- фон Унгерн-Штернберг, Юрген (2014). «Криза республіки». У Flower, Harriet (ред.). Кембриджський супутник Римської республіки (2-е вид.). Cambridge University Press. .
Примітки
- Scullard 2011 , стор. 27. Рік означає: «Гай Гракх… служив у земельній комісії з 133 року, коли йому був лише двадцять один рік».
- Broughton 1951 , стор. 397.
- Badian 1983 , стор. 161. «Те, що такий дозвіл був потрібний, очевидно... Його дезертирство (якщо дати йому належне позначення) мало серйозно вплинути на всю війну».
- Квітка 2010 , стор. 166. «Гай Гракх вважається найвпливовішим і найдосконалішим латинським оратором між Катоном Цензором і Цицероном».
- Corbeill, Antony (3 жовтня 2002). «Політичний рух» . У Фредрік, Девід (ред.). Римський погляд: бачення, сила та тіло . JHU Press. С. 198–199. .
- Roselaar 2010 , стор. 242–23.
- Lintott 1994 , стор. 82.
- Broughton 1951 , стор. 517.
- Broughton 1951 , стор. 520.
- Lintott 1994 , стор. 80.
- Broughton 1951 , стор. 521. Бротон повідомляє, що повне ім’я може бути Марк Мінуцій Руфус, але позначає це знаком питання, оскільки це незрозуміло. Цей Мінуцій Руф, можливо, також незрозуміло, був тим, хто був консулом 110 року.
- Broughton 1951 , стор. 520. Підтверджує, але в надзвичайно стислій формі.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro Gaj Sempronij ta Gaj Gaj Sempronij Grakh lat Gaius Sempronius Gracchus bl 154 do n e 121 do n e buv reformatorskim rimskim politikom i vijskovim yakij zhiv u 2 stolitti do n Vin najbilsh vidomij svoyim tribunatom u 123 ta 122 rokah do n e u yakomu vin zaproponuvav shirokij nabir zakoniv vklyuchayuchi zakoni pro zasnuvannya kolonij za mezhami Italiyi uchast u podalshij zemelnij reformi reformu sudovoyi sistemi ta sistemi rozpodilu provincij i stvoriti subsidovani postachannya zerna dlya Rimu Gaj Sempronij GrakhGaj Sempronij Grakhnarodnij tribun kvestorData narodzhennya 154 r do n e Misce narodzhennya RimData smerti 121 r do n e Misce smerti RimDruzhina Liciniya Krassa molodshaDiti Semproniya Cherez rik pislya jogo tribunatu jogo politichni vorogi vikoristali politichni zavorushennya sprichineni nim ta jogo politichnimi soyuznikami yak privid dlya ogoloshennya voyennogo stanu ta vistupu proti jogo prihilnikiv sho prizvelo do jogo smerti Pislya jogo smerti jogo politichni soyuzniki buli zvilneni pid chas seriyi sudovih procesiv ale bilshist jogo zakonodavstva ne bulo porusheno Jogo bratom buv reformator Tiberij Sempronij Grakh Obidva vidomi razom yak brati Grakhi buli sinami Grakha yakij buv konsulom u 177 i 163 rokah do nashoyi eri 1 BiografiyaGaj Grakh narodivsya v politichnij sim yi z duzhe horoshimi zv yazkami Jogo batko Tiberij Sempronij Grakh buv duzhe uspishnim politikom 2 go stolittya do nashoyi eri vin buv konsulom u 177 i 163 rokah do nashoyi eri i buv obranij cenzorom u 169 roci Vin takozh vidznachiv dva triumfuye protyagom 170 h rokiv odna z yakih za peremozhne vstanovlennya dvadcyatirichnogo miru v Ispaniyi Jogo matir yu bula Korneliya donka Scipiona Afrikanskogo znatnoyi zhinki yaka mala velikij vpliv na Grakhiv Buduchi vdovoyu pislya smerti starshogo Grakha vona vidmovilasya vid propoziciyi yegipetskogo carya Ptolemeya VIII vvazhayuchi za krashe prisvyatiti svoye zhittya vihovannyu siniv Tiberij Grakh starshij brat Gaya svoyim shlyubom pov yazav sim yu z Klavdiyami Pulhri popri jogo zv yazki po materinskij liniyi z Korneliyami Scipionami oskilki ci dvi rodini mali istorichne supernictvo Odnak mozhna pripustiti sho obidva brati Grakhi vstupali v kontakt iz mogutnimi chlenami oboh rodin Gaj Grakh pohodiv z vplivovogo plebejskogo rodu Semproniyiv Sin Tiberiya Semproniya Grakha i Korneliyi Afrikanskoyi Molodshoyi dochki Publiya Korneliya Scipiona Afrikanskogo Buv molodshim bratom Tiberiya Grakha Jogo sestra Semproniya bula druzhinoyu Scipiona Afrikanskogo Molodshogo Zamolodu brav uchast u oblozi Numanciyi v Ispaniyi 133 roku do n e stav chlenom komisiyi triumviratu shodo virishennya pitannya shodo rozpodilu zemli 126 roku stav kvestorom pid chas svoyeyi kadenciyi keruvav Sardiniyeyu Tut zdobuv veliku povagu svoyeyu chesnistyu ta spravedlivistyu U 123 do n e stav narodnim tribunom nalezhav do populyariv Koristuvavsya pidtrimkoyu bidnih meshkanciv umozhlivlyuvav yim zakupivlyu zerna za nizkoyu cinoyu 6 5 asa za modius u 122 roci do n e viddav do ruk vershnikiv sudovi spravi pro finansovi zlovzhivannya v rimskih provinciyah Potim vin zamisliv povaliti aristokratiyu znishiti mogutnist senatu dodavshi do nogo 300 novih chleniv yakih vin hotiv obrati zi stanu vershnikiv cherez komiciyi Majzhe nasilno podav propoziciyu pro te shob dati latinyanam pravo povnogo rimskogo gromadyanstva a inshim italijskim soyuznikam latinskogo prava jus latinum Todi proti nogo povstav ne lishe senat ale navit chastina plebeyiv rimski proletari lat proles yaki mali rimske gromadyanstvo socialnij prosharok bezzemelnih kotri ne volodili nichim okrim vlasnogo potomstva pozayak ce zbilshilo b kilkist beneficiariv zakonu lex frumentaria Vse ce shkodilo planam Grakha yakij u 121 roci do n e znovu stav domagatisya posadi narodnogo tribuna Shob zavaditi viboram senat dav italijcyam inshi privileyi za dopomogoyu propozicij vnesenih Liviyem Druzom Grakha ne bulo obrano Ale na comu jogo vorogi ne zupinilisya odin z novoobranih narodnih tribuniv zaproponuvav skasuvati zakoni Grakha Podacha golosiv povinna bula zdijsnyuvatisya na Kapitolijskomu pagorbi Prote do cogo sprava ne dijshla Grakh mav namir prorvatisya do budivli senatu Svoyeyu chergoyu ozbroyeni senatori i vershniki z yavilisya na ploshi a konsul Lucij Opimij zajnyav Kapitolij zvinuvativshi Gaya u zagibeli liktora Kvinta Antulliya Grakh zi svoyimi prihilnikami svoyeyu chergoyu pishov na Aventinskij pagorb i zvidti pislya marnih sprob vstupiti v peregovori z senatom i pislya togo yak jogo drug Letorij utrimav jogo vid samogubstva svoyim prohannyam pro te shob Grakh zberig zhittya dlya krashih chasiv vin vtik do Gaya Furrini v odne z peredmist mista sho znahodilosya na pravomu berezi Tibru Tut nakazav svoyemu dovirenomu rabu ubiti sebe ne bazhayuchi potrapiti do ruk optimativ Lucij Septimulej drug Gaya Grakha za groshi zgolosivsya vidrubati golovu u trupa Grakha 2 Politichna kar yeraGaj Grakh sluzhiv u rimskij armiyi pid provodom Scipiona Emiliana pid chas ostannoyi kampaniyi Numantijskoyi vijni v 133 roci do nashoyi eri Mozhlivo vin zajmav vijskovij tribunat pid chas svoyeyi sluzhbi tam Pid chas tribunstva svogo starshogo brata Tiberiya vin rozpochav svoyu politichnu kar yeru z obrannya upovnovazhenim u zemelnij komisiyi Grakchan dlya rozpodilu derzhavnoyi zemli bidnim sim yam U 126 roci do nashoyi eri vin pidtrimav politichnu programu Marka Fulviya Flakka Perebuvayuchi v Rimi vin vistupav proti zaproponovanogo tribunskim zakonom yakij zaboronyav negromadyanam poselyatisya v rimskih mistah i viselyav tih hto ce zrobiv Potim vin buv obranij kvestorom i priznachenij do rimskoyi provinciyi Sardiniya dlya borotbi z povstancyami tam pid provodom konsula Luciya Avreliya Oresta Pid chas suvoroyi zimi Grakh dosyag uspihu v zabezpechenni sardinciv proviziyeyu dlya rimskih vijsk sho perebuvali u tyazhkomu tisku Komanduvannya Oresta na Sardiniyi bulo vidkladeno vdruge prodovzhivshi jogo do togo momentu koli Gaj hotiv piti shob prodovzhiti svoyu kar yeru Plutarh povidomlyaye jmovirno gruntuyuchis na vlasnih zayavah Grakha sho prichinoyu vidstrochennya jogo komandira bulo te sho senat hotiv utrimati jogo podali vid Rimu tverdzhennya yake ye yavno absurdnim prichinoyu vidstrochki bulo majzhe napevno oskilki pohid Oresta ne buv zavershenij i Orest hotiv zdobuti svij triumf Grakh popri ce zalishiv Sardiniyu i povernuvsya do mista ranishe bez dozvolu svogo polkovodcya Pislya povernennya jogo takozh dopituvali cenzuri chomu vin zalishiv svoyu posadu u vidpovid vin stverdzhuvav sho vzhe sluzhiv dovshe nizh bilshist sho vin maye pravo povernutisya cherez rik i sho jogo dobrogo harakteru ta poslug bulo bilsh nizh dostatno po suti vin poslavsya na svoye pravo buti zvilnenim yak vipravdannya dlya zvilnennya samogo sebe Piznishe jogo zvinuvatili v spriyanni italijskomu povstannyu u Fregellah sho vidbulosya v 125 roci do n e ale vin uspishno sprostuvav zvinuvachennya dobre vidomij u narodi balotuvavsya na vibori tribunom i peremig Gaj buv obranij odnim iz tribuniv plebsu na 123 rik do n Vin negajno rozpochav agresivnu zakonodavchu programu mayuchi na meti zvernennya do bagatoh grup interesiv razom iz zahoplivim stilem publichnih vistupiv yakij zrobiv jogo najbilshim rimskim oratorom mizh Katonom cenzorom i Ciceronom Gaj takozh zminiv sposib vigoloshennya promov z tribuni Ranishe koli dopovidach vigoloshuvav promovu na forumi vin povertav oblichchya pravoruch u bik kuriyi senatu ta komiciumu Natomist Gaj povertavsya oblichchyam livoruch u napryamku vlasne Forumu faktichno povertayuchis spinoyu do Senatu 3 Pershij tribunatU pershij rik svogo perebuvannya v yakosti odnogo z tribuniv 123 roku do n e vin zaproponuvav dva pochatkovi zahodi 1 zakonoproyekt pro zaboronu bud yakomu magistratu skinutomu narodom znovu balotuvatisya na posadu ta 2 zakon yakij pidtverdzhuye zaklik do narodu u spravah pro smertnu karu yaki prizveli do vidpovidalnosti suddiv porushnikiv Pershij zakonoproyekt buv vidklikanij na prohannya jogo materi Korneliyi Sudi zi smertnoyu karoyu stvoreni ne narodom teper buli ogolosheni nezakonnimi postfaktum vnaslidok chogo kolishnij konsul 132 roku do n e Publij Popillij Lenas buv vignanij u vignannya Potim vin zaproponuvav zakon pro zerno yakij vstanovlyuvav maksimalnu cinu v shist i tretinu osliv za odinicyu zerna i povtorno vviv v diyu zakon Tiberiya pro pererozpodil silskogospodarskih zemel Subsidovane zerno kupuvalosya koli cini buli nizkimi i zberigalosya v derzhavnih zernoshovishah sama cina bula mabut trohi nizhchoyu vid cini yaku zbirala pshenicya vidrazu pislya zhniv lex agraria jogo starshogo brata buv uspishnim grakchanski mezhovi kameni znajdeni po vsij pivdennij Italiyi ta peredbachayut rozpodil priblizno 1 3 miljona dzhuger abo 3 268 kvadratnih kilometriv zemli sho vmishuye des vid 70 do 130 tisyach poselenciv Zmist podalshoyi zemelnoyi reformi Gaya mensh yasnij dzherela dosit rozplivchasti shodo agrarnoyi diyalnosti Gaya Mommzen stverdzhuvav sho vin aktivizuvav komisiyu peredavshi yij yurisdikciyu konsuliv shodo zemelnih superechok ale yavnih dokaziv cogo nemaye potribne cituvannya Novij zakon utochniv yaki zemli mozhut buti pererozpodileni odnak pislya pershogo roku jogo posadi tribunom ye mezhovi kameni cippi pokazuyuchi sho jomu vdalosya pererozpodiliti zemli navkolo Apuliyi Vin takozh jmovirno vidav zakoni sho dozvolyali stvorennya novih rimskih kolonij u Skolaciumi ta Tarenti Jogo novatorska politika zasnuvannya kolonij za mezhami Italiyi zmusila jogo mabut pershim usvidomiti sho zemli v Italiyi nedostatno dlya zabezpechennya vsih zhiteliv pivostrova Zakonodavcha programa takozh vklyuchala zakon lex militaris pro zabezpechennya soldatskogo odyagu z derzhavnoyi skarbnici ta zaboronu prizovu cholovikiv u vici do simnadcyati rokiv Popri te sho granichnij vik dlya prizovu na vijskovu sluzhbu vzhe isnuvav u poperednomu zakoni zazvichaj kazhut sho Grakh vklyuchiv ce polozhennya cherez nedavni vipadki prizovu osib molodshe minimalnogo viku ale ce vidhileno yak nepravdopodibne Skorishe zakon prosto pereformulyuvav umovi vijskovoyi sluzhbi Za cim vijshov zakon pro vstanovlennya silskogospodarskoyi desyatini v Aziyi yakij faktichno peredav lyudej provinciyi velikim korporaciyam podatkovih fermeriv shob zmicniti pidtrimku sered vershnikiv Podalshij zakonoproyekt pro vklyuchennya 300 abo 600 vershnikiv do skladu senatu jmovirno buv neefektivnim Vin takozh zaproponuvav zakon lex Sempronia de provinciis consularibus za yakim senat priznachav konsulski provinciyi pered viborami v konsulstvo Vin takozh zrobiv taki senatski priznachennya imunitetom vid tribunskogo veto Ernst Badian zaznachaye sho cej zakon pokazuye naskilki vin buv dalekij vid togo shob buti demokratom Meta lex de provinciis consularibus polyagala v tomu shob diyuchi konsuli ne vikoristovuvali svoyi posadi u viborchih komisiyah dlya nenalezhnogo vplivu na priznachennya provincij Zagalom jogo reformi stosuvalisya virishennya osnovnih pitan v upravlinni Vodnochas vin buv gordim aristokratom i zalishiv senatu vidpovidalnist za skeruvannya politiki ta yiyi vikonannya magistratami pid bilsh suvorimi perevirkami z boku narodu ta antikorupcijnimi zakonami Kincevim rezultatom jogo zakoniv odnak bulo stvorennya kinnih publicani yak novogo ekspluatatorskogo klasu ne obmezhenogo tradiciyami sluzhbi chi vidpovidalnistyu pered zakonom ci naslidki ne stali zrozumilimi protyagom pokolinnya Podalshe zakonodavstvo vklyuchalo deyaki zakoni pro vstanovlennya novih mitnih zboriv Na viborah 123 r do n e zgidno z Plutarhom Gaj vzagali ne balotuvavsya skorishe plemena obirali jogo spontanno a vibori zatverdzhuvav golovuyuchij magistrat Pereobrannya moglo ne vidpovidati jogo planam Gaj buv potriben v Africi shob kontrolyuvati budivnictvo koloniyi v Karfageni ale jogo povernuli do tribunatu z druzyami Mark Fulvij Flakk buv odnim iz cih tribunskih koleg a Gaj Fannij buv bi konsulom 4 Drugij tribunatAbo pislya pereobrannya do drugogo tribunatu abo pid chas samogo drugogo tribunatu vin prijnyav zakon pro peredachu skladu prisyazhnih u korupcijnih sudah quaestio de repetundis vershnikam Cej zakon odnak prosto pererozpodiliv vpliv vid odniyeyi chastini eliti do inshoyi i ne demokratizuvav sud repetundae prosto peredavshi kontrol chlenam eliti yaki ne ye senatorom Cej zakon takozh suttyevo zminiv rimsku kriminalnu proceduru dozvolivshi soyuznikam peresliduvati yak bezposeredno tak i cherez poserednikiv kolishnih suddiv za korupciyu Trudnoshi z poshukom dostatnoyi kilkosti zemli v Italiyi dlya pereselennya oskilki vidibrati zemlyu v italijskih soyuznikiv bulo politichno nemozhlivo oskilki ce zavdalo b serjoznoyi shkodi yihnim interesam sponukali Gaya ta jogo soyuznikiv do realizaciyi yak italijskih tak i inozemnih program kolonizaciyi Soyuznik Gaya Grakha Gaj Rubrij yak chastina programi Grakhana uspishno proviv zakon pro zasnuvannya koloniyi v Karfageni Odin iz inshih tribuniv cogo roku Mark Livij Druz vistupiv proti programi Gaya ta Rubriya zaproponuvavshi dvanadcyat kolonij po tri tisyachi nuzhdennih simej kozhna z nadilami zemli vilnimi vid renti Propoziciyi Druza takozh buli prijnyati ale ni do chogo Popri ce prohodzhennya prizvelo do stvorennya nizki pravlin iz troh osib dlya upravlinnya riznimi programami kolonizaciyi Vvazhayetsya sho ci propoziciyi vid Liviya Druza buli vneseni na prohannya senatu yakij pragnuv znajti kogos inshogo hto b zmagavsya za populyarnistyu Grakha Gaj takozh zaproponuvav mabut u dvoh zakonoproyektah pro gromadyanstvo nadati gromadyanstvo latinyanam i latinski prava italijskim soyuznikam Obgruntuvannya Gaya moglo buti pov yazane iz zahodami zemelnoyi reformi Mozhlivo Gaj Grakh usvidomlyuyuchi problemi yaki vinikli koli komisiya hotila vidibrati ager publicus u soyuznikiv namagavsya predstaviti namiri Tiberiya yak taki sho spryamovani na korist Italiyi v cilomu a ne lishe na korist rimskih gromadyan Na pershij zakonoproyekt pro nadannya gromadyanstva latinyanam Druz naklav veto a ostannij zakonoproyekt pro prava latinyan dlya italijciv mozhlivo takozh davav yim povni prava gromadyanstva ale hocha Fannij buv soyuznikom Grakha vin vistupav proti drugogo zakonoproyektu Druz protistaviv zakonoproyekt Gaya pro italijske gromadyanstvo nabagato mensh rozshirenim zakonoproyektom pro zvilnennya yih vid bichuvannya yakij buv prijnyatij Fannij zi svogo boku zmig mobilizuvati opoziciyu shodo rozshirennya gromadyanstva perekonavshi lyudej sho rozshirennya gromadyanstva vimagatime vid nih rozdiliti svoyi privileyi Zberigsya fragment promovi Fanniya Ya dumayu vi uyavlyayete sho yaksho vi nadaste gromadyanstvo latinyanam vi vse odno matimete misce v zborah v yakih vi perebuvayete i budete brati uchast v igrah ta svyatah Nevzhe ti ne rozumiyesh sho voni vse zatoplyat Problema trivala do kincya roku azh do konsulskih viboriv koli Fannij oprilyudniv edikt pro vignannya italijciv z Rimu yakomu zaperechuvav edikt Gaya yakij nibito obicyav zahist tribunikiv usim italijcyam yaki zalishilisya ale ce bulo u vipadku nevikonani Vin takozh zaproponuvav zakonoproyekt zgidno z yakim centuriyi rimski viborchi bloki golosuyut u vipadkovomu poryadku a ne v tradicijnomu poryadku koli pershimi golosuyut najbagatshi centuriyi Zmina poryadku na vipadkovij ne zminila b nadmirnu vagu bagatih u rimskih komiciyah ale zabezpechila b ne uperedzhennya shansiv tih hto koristuvavsya pidtrimkoyu bidnishih gromadyan Odnak dokaziv togo sho cej zakonoproyekt uhvaleno nemaye Pid chas svogo drugogo tribunatu vin zalishiv misto mozhlivo z dozvolu senatu shob naglyadati za zasnuvannyam koloniyi v Karfageni yakij nibito buv urazhenij poganimi oznakami Prote proval zakonoproyektu pro gromadyanstvo viyaviv jogo spad populyarnosti i vin zaznav porazki balotuyuchis na pereobrannya do tretogo pospil tribunata U novomu roci deyaki iz zakonodavchih program Gaya ta jogo soyuznikiv zaznali kritiki Odin iz tribuniv 121 roku do nashoyi eri Minucij Ruf hotiv skasuvati zakon Rubria sho dozvolyav budivnictvo koloniyi v Karfageni Koli sluga vismiyav Grakha ta jogo otochennya pid chas zhertvoprinesennya i buv zarizanij stilusami konsul Lucij Opimij sklikav zasidannya senatu na yake Grakh i jogo soyuznik Mark Fulvij Flakk ne prijshli Na zasidanni senatu senat peredav senatus consultum ultimum i zaklikav Opimiya napasti na Grakha ta jogo soyuznikiv U vidpovid Grakh i Flakk ozbroyili svoyih poslidovnikiv i zahopili hram Diani na Aventinskomu pagorbi Opimij viklikav opolchennya razom iz kilkoma kritskimi najmancyami luchnikami i nakazav yim pidkoritisya sudu senatu Potim vin uvijshov do Aventina zi svoyimi vijskami obicyayuchi vagu golovi Gaya v zoloti Flakk i jogo sini buli vbiti Grakh buv ubitij abo pokinchiv zhittya samogubstvom pislya vtechi cherez richku Tibr LiteraturaBadian Ernst 1983 Movchannya Norbana Amerikanskij filologichnij zhurnal 104 2 156 171 doi 10 2307 294289 ISSN 0002 9475 JSTOR 294289 Badian Ernst 2014 Grakh Gaj Gaius Sempronius Gracchus V Gornblauer Sajmon Spaufort Entoni Ejdinov Ester red Oksfordskij suputnik klasichnoyi civilizaciyi 2 e vid Nyu Jork Oxford University Press ISBN 978 0 19 177848 3 OCLC 900444999 Broughton TRS 1951 Magistrati Rimskoyi respubliki tom 1 Amerikanska filologichna asociaciya Broton Tomas Robert Shennon 1952 Magistrati Rimskoyi respubliki tom 2 Nyu Jork Amerikanska filologichna asociaciya Brunt PA 1988 Padinnya Rimskoyi respubliki ta pov yazani z neyu narisi Klarendon ISBN 0 19 814849 6 OCLC 799090262 Drogula Fred K 2015 Komanduvachi ta komanduvannya v Rimskij respublici ta rannij imperiyi Chapel Hill The University of North Carolina Press ISBN 978 1 4696 2314 6 OCLC 905949529 Kvitka Garriyet I 2010 Rimski respubliki Princeton Princeton University Press ISBN 978 0 691 14043 8 OCLC 301798480 Goldsuorsi Adrian 2016 V im ya Rimu lyudi yaki peremogli Rimsku imperiyu New Haven Yale University Press ISBN 978 0 300 22183 1 OCLC 936322646 Lintott Endryu 1994 Politichna istoriya 146 95 do n e V Kruk Dzhon ta in red Starodavnya istoriya Kembridzha tom 9 2 ge vid Cambridge University Press ISBN 0 521 85073 8 OCLC 121060 Mouricen Henrik 2017 Politika v Rimskij respublici Cambridge University Press ISBN 9781107031883 Rich JW 1983 Peredbachuvana nestacha robochoyi sili v Rimi naprikinci drugogo stolittya do nashoyi eri Historia Zeitschrift fur Alte Geschichte 32 3 287 331 ISSN 0018 2311 JSTOR 4435854 Rozelar Saskiya T 2010 Gromadska zemlya v Rimskij respublici socialna ta ekonomichna istoriya ager publicus v Italiyi 396 89 rr do n Oksford Oxford University Press ISBN 978 0 19 957723 1 OCLC 520714519 Scullard HH 2011 1958 Vid Grakhiv do Nerona istoriya Rimu vid 133 r do n e do 68 r n e 4 e vidannya London Routledge ISBN 978 0 203 84478 6 OCLC 672031526 fon Ungern Shternberg Yurgen 2014 Kriza respubliki U Flower Harriet red Kembridzhskij suputnik Rimskoyi respubliki 2 e vid Cambridge University Press ISBN 978 1 107 66942 0 PrimitkiScullard 2011 stor 27 Rik oznachaye Gaj Grakh sluzhiv u zemelnij komisiyi z 133 roku koli jomu buv lishe dvadcyat odin rik Broughton 1951 stor 397 Badian 1983 stor 161 Te sho takij dozvil buv potribnij ochevidno Jogo dezertirstvo yaksho dati jomu nalezhne poznachennya malo serjozno vplinuti na vsyu vijnu Kvitka 2010 stor 166 Gaj Grakh vvazhayetsya najvplivovishim i najdoskonalishim latinskim oratorom mizh Katonom Cenzorom i Ciceronom Corbeill Antony 3 zhovtnya 2002 Politichnij ruh U Fredrik Devid red Rimskij poglyad bachennya sila ta tilo JHU Press S 198 199 ISBN 978 0 8018 6961 7 Roselaar 2010 stor 242 23 Lintott 1994 stor 82 Broughton 1951 stor 517 Broughton 1951 stor 520 Lintott 1994 stor 80 Broughton 1951 stor 521 Broton povidomlyaye sho povne im ya mozhe buti Mark Minucij Rufus ale poznachaye ce znakom pitannya oskilki ce nezrozumilo Cej Minucij Ruf mozhlivo takozh nezrozumilo buv tim hto buv konsulom 110 roku Broughton 1951 stor 520 Pidtverdzhuye ale v nadzvichajno stislij formi