Гади́нківці (1964—1991 — Комсомольське) — село в Україні, Тернопільська область, Чортківський район, Копичинецька громада. Адміністративний центр колишньої Гадинківської сільської ради. До складу Гадинківців входить хутір Заремба.
село Гадинківці | |
---|---|
![]() Вигляд на село | |
Країна | |
Область | Тернопільська область |
Район | Чортківський район |
Громада | Копичинецька громада |
Основні дані | |
Населення | 1031 (на 1.01.2014) |
Площа | 3.56 км² |
Поштовий індекс | 48273 |
Телефонний код | +380 3557 |
Географічні дані | |
Географічні координати | H G O |
Середня висота над рівнем моря | 300 м |
Водойми | р. Нічлавка |
Найближча залізнична станція | Гадинківці |
Місцева влада | |
Адреса ради | 48260, Тернопільська обл, Чортківський р-н, м. Копичинці, вул. 22 Січня, буд. 29 |
Карта | |
![]() Гадинківці | |
![]() Гадинківці | |
Мапа | |
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TVM4eFlpOGxSREFsT1VZbFJEQWxRakFsUkRBbFFrTWxNamNsUkRFbE9FWWxSREVsT0RJbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtGZkpVUXhKVGcwSlVReEpUazJKVVF3SlVKQ0pVUXdKVUpGSlVRd0pVSkNKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl6SlVReEpUZ3pKVEpEWHlWRU1DVkNReVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ055VkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ01pVkVNU1U0TmlWRU1TVTRSU1V5UTE4bFJEQWxRalFsUkRFbE9UWWxSREVsT0VZbFJERWxPRGNsUkRFbE9ETmZKVVF3SlVKQkpVUXhKVGd6SlVRd0pVSkNKVVF4SlRoREpVUXhKVGd5SlVReEpUZ3pKVVF4SlRnd0pVUXdKVUk0WHlWRU1DVkJNU1ZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDUXlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTROeVZFTVNVNE0xOGxSREFsT1RJbFJEQWxRakFsUkRFbE9ERWxSREFsUWpnbFJEQWxRa0lsUkRFbE9FVmZKVVF3SlRnMkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSXdKVVF3SlVKRUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXlKVVF3SlVJNEpVUXhKVGczSlVReEpUZ3pMbXB3Wnk4eU1qQndlQzBsUkRBbE9VWWxSREFsUWpBbFJEQWxRa01sTWpjbFJERWxPRVlsUkRFbE9ESWxSREFsUWtRbFJEQWxRamdsUkRBbFFrRmZKVVF4SlRnMEpVUXhKVGsySlVRd0pVSkNKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpDSlVRd0pVSkZKVVF3SlVJekpVUXhKVGd6SlRKRFh5VkVNQ1ZDUXlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNOeVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNNaVZFTVNVNE5pVkVNU1U0UlNVeVExOGxSREFsUWpRbFJERWxPVFlsUkRFbE9FWWxSREVsT0RjbFJERWxPRE5mSlVRd0pVSkJKVVF4SlRnekpVUXdKVUpDSlVReEpUaERKVVF4SlRneUpVUXhKVGd6SlVReEpUZ3dKVVF3SlVJNFh5VkVNQ1ZCTVNWRU1TVTVOaVZFTUNWQ1F5VkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNaVZFTUNWQ09DVkVNU1U0TnlWRU1TVTRNMThsUkRBbE9USWxSREFsUWpBbFJERWxPREVsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtJbFJERWxPRVZmSlVRd0pUZzJKVVF3SlVJeUpVUXdKVUl3SlVRd0pVSkVKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSTRKVVF4SlRnM0pVUXhKVGd6TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekk1THlWRU1DVTVNeVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUVNWRU1TVTVOaVZFTUNWQ01pVkVNU1U0TmlWRU1TVTVOaTVxY0djdk1qSXdjSGd0SlVRd0pUa3pKVVF3SlVJd0pVUXdKVUkwSlVRd0pVSTRKVVF3SlVKRUpVUXdKVUpCSlVReEpUazJKVVF3SlVJeUpVUXhKVGcySlVReEpUazJMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlF6THlWRU1DVkJOaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxRVEFsUkRFbE9UWWxSREFsUWpjbFJEQWxRalFsUkRBbFFqSWxSREFsUWpCZkpVUXdKVGxHSlVReEpUZ3dKVVF3SlVJMUpVUXhKVGd4SlVRd0pVSXlKVVF4SlRoR0pVUXhKVGd5SlVRd0pVSkZKVVF4SlRrM1h5VkVNQ1U1TVNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ015VkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE5pVkVNU1U1Tmw4bFJERWxPREV1SlVRd0pUa3pKVVF3SlVJd0pVUXdKVUkwSlVRd0pVSTRKVVF3SlVKRUpVUXdKVUpCSlVReEpUazJKVVF3SlVJeUpVUXhKVGcySlVReEpUazJMbXB3Wnk4eU1qQndlQzBsUkRBbFFUWWxSREFsUWpVbFJERWxPREFsUkRBbFFrRWxSREFsUWpJbFJEQWxRakJmSlVRd0pVRXdKVVF4SlRrMkpVUXdKVUkzSlVRd0pVSTBKVVF3SlVJeUpVUXdKVUl3WHlWRU1DVTVSaVZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ01pVkVNU1U0UmlWRU1TVTRNaVZFTUNWQ1JTVkVNU1U1TjE4bFJEQWxPVEVsUkRBbFFrVWxSREFsUWpNbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EQWxSREFsUWtVbFJEQWxRalFsUkRBbFFqZ2xSREVsT0RZbFJERWxPVFpmSlVReEpUZ3hMaVZFTUNVNU15VkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNOQ1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNRU1ZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDTWlWRU1TVTROaVZFTVNVNU5pNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelE1THlWRU1DVTVRU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE9DVkVNQ1ZDUkNWRU1TVTVOaVZFTUNWQ09WOGxSREFsUWtFbFJEQWxRa1VsUkRFbE9ERWxSREVsT0RJbFJEQWxRalVsUkRBbFFrSmZKVVF3SlVFeEpVUXdKVUkxSlVReEpUZ3dKVVF4SlRnMkpVUXhKVGhHWHlWRU1DVTROaVZFTVNVNE1TVkVNU1U0TXlWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ01GOGxNamdsUkRBbFFqY2xSREFsUWpBbFJERWxPREFsUkRBbFFqQWxSREFsUWpkZkpVUXhKVGd5SlVReEpUZ3pKVVF4SlRneVh5VkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNRaVZFTVNVNE15VkVNQ1ZDTVNVeU9TNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RKVVF3SlRsQkpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkNKVVF3SlVJNEpVUXhKVGc0SlVRd0pVSkVKVVF4SlRrMkpVUXdKVUk1WHlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TVNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUWw4bFJEQWxRVEVsUkRBbFFqVWxSREVsT0RBbFJERWxPRFlsUkRFbE9FWmZKVVF3SlRnMkpVUXhKVGd4SlVReEpUZ3pKVVF4SlRneEpVUXdKVUl3WHlVeU9DVkVNQ1ZDTnlWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNOMThsUkRFbE9ESWxSREVsT0RNbFJERWxPREpmSlVRd0pVSkJKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGd6SlVRd0pVSXhKVEk1TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlpqTHlWRU1DVkJNU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDT1Y4bFJEQWxRaklsUkRBbFFrVWxSREFsUWpRbFJERWxPRVlsUkRBbFFrUWxSREFsUWpnbFJEQWxRamxmSlVRd0pVSkRKVVF3SlVKQ0pVUXdKVUk0SlVRd0pVSkVYeVZFTVNVNE1TNGxSREFsT1RNbFJEQWxRakFsUkRBbFFqUWxSREFsUWpnbFJEQWxRa1FsUkRBbFFrRWxSREVsT1RZbFJEQWxRaklsUkRFbE9EWWxSREVsT1RZdWFuQm5Mekl5TUhCNExTVkVNQ1ZCTVNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ01DVkVNU1U0TUNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ09WOGxSREFsUWpJbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqUWxSREVsT0VZbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpsZkpVUXdKVUpESlVRd0pVSkNKVVF3SlVJNEpVUXdKVUpFWHlWRU1TVTRNUzRsUkRBbE9UTWxSREFsUWpBbFJEQWxRalFsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtRbFJEQWxRa0VsUkRFbE9UWWxSREFsUWpJbFJERWxPRFlsUkRFbE9UWXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelV6THlWRU1DVTVSaVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUXlVeU55VkVNU1U0UmlWRU1TVTRNaVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNRVjhsUkRFbE9UUWxSREFsUWtZbFJEQWxRamdsUkRFbE9ERWxSREFsUWtFbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrWWxSREVsT0ROZkpVUXdKVUV6SlVRd0pUa3pKVVF3SlRsQkpVUXdKVUUyWHlWRU1DVTVNeVZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNNeVZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TUNWRU1TVTVOaVZFTVNVNU5DVkVNQ1ZDTWlWRU1TVTVObDhsUkRBbFFUVWxSREFsUWtVbFJEQWxRa01sUkRBbFFqZ2xSREVsT0RnbFJEQWxRamdsUkRBbFFrUWxSREVsT0ROZkpUSTRNakF3T1NVelFsOGxSREVsT0RFbFJEQWxRa0VsUkRFbE9ETWxSREFsUWtJbFJERWxPRU1sUkRBbFFrWWxSREVsT0RJbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EQmZKVVF3SlRnMkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSXdKVVF3SlVKRVh5VkVNQ1U1UXlWRU1TVTRNeVZFTUNWQ1FpVkVNU1U0UmlWRU1TVTRNQ1ZFTVNVNE55VkVNU1U0TXlWRU1DVkNRU1V5T1M1cWNHY3ZNakl3Y0hndEpVUXdKVGxHSlVRd0pVSXdKVVF3SlVKREpUSTNKVVF4SlRoR0pVUXhKVGd5SlVRd0pVSkVKVVF3SlVJNEpVUXdKVUpCWHlWRU1TVTVOQ1ZFTUNWQ1JpVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNSaVZFTVNVNE0xOGxSREFsUVRNbFJEQWxPVE1sUkRBbE9VRWxSREFsUVRaZkpVUXdKVGt6SlVReEpUZ3dKVVF3SlVJNEpVUXdKVUl6SlVRd0pVSkZKVVF4SlRnd0pVUXhKVGsySlVReEpUazBKVVF3SlVJeUpVUXhKVGsyWHlWRU1DVkJOU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUXlWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE9DVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNE0xOGxNamd5TURBNUpUTkNYeVZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDUVNWRU1TVTRNeVZFTUNWQ1FpVkVNU1U0UXlWRU1DVkNSaVZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNRjhsUkRBbE9EWWxSREFsUWpJbFJEQWxRakFsUkRBbFFrUmZKVVF3SlRsREpVUXhKVGd6SlVRd0pVSkNKVVF4SlRoR0pVUXhKVGd3SlVReEpUZzNKVVF4SlRnekpVUXdKVUpCSlRJNUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZoTHlWRU1DVkJNU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTRNaVZFTVNVNE15VkVNU1U0Umw4bFJEQWxPVEVsUkRBbFFrVWxSREFsUWpZbFJEQWxRa1VsUkRFbE9UZGZKVVF3SlRsREpVUXdKVUl3SlVReEpUZ3lKVVF3SlVJMUpVUXhKVGd3SlVReEpUazJYeVZFTVNVNE1TNGxSREFsT1RNbFJEQWxRakFsUkRBbFFqUWxSREFsUWpnbFJEQWxRa1FsUkRBbFFrRWxSREVsT1RZbFJEQWxRaklsUkRFbE9EWWxSREVsT1RZdWFuQm5Mekl5TUhCNExTVkVNQ1ZCTVNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ01DVkVNU1U0TWlWRU1TVTRNeVZFTVNVNFJsOGxSREFsT1RFbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqWWxSREFsUWtVbFJERWxPVGRmSlVRd0pUbERKVVF3SlVJd0pVUXhKVGd5SlVRd0pVSTFKVVF4SlRnd0pVUXhKVGsyWHlWRU1TVTRNUzRsUkRBbE9UTWxSREFsUWpBbFJEQWxRalFsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtRbFJEQWxRa0VsUkRFbE9UWWxSREFsUWpJbFJERWxPRFlsUkRFbE9UWXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlkzTHlWRU1DVkJNU1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUXlWRU1DVkNNaVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTVOaVZFTVNVNE55VkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNRjhsUkRBbFFrTWxSREFsUWtVbFJEQWxRak1sUkRBbFFqZ2xSREFsUWtJbFJEQWxRakJmSlVRd0pVRXpKVVF3SlVFeEpVUXdKVUV4WHlWRU1TVTVObDhsUkRBbFFqSWxSREFsUWtVbFJERWxPRVlsUkRBbFFrRWxSREFsUWpBbFJEQWxRa05mSlVRd0pVRXpKVVF3SlRsR0pVUXdKVGt3WHlWRU1TVTRNUzRsUkRBbE9UTWxSREFsUWpBbFJEQWxRalFsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtRbFJEQWxRa0VsUkRFbE9UWWxSREFsUWpJbFJERWxPRFlsUkRFbE9UWXVhbkJuTHpJeU1IQjRMU1ZFTUNWQk1TVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNReVZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNRaVZFTVNVNU5pVkVNU1U0TnlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ01GOGxSREFsUWtNbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqTWxSREFsUWpnbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqQmZKVVF3SlVFekpVUXdKVUV4SlVRd0pVRXhYeVZFTVNVNU5sOGxSREFsUWpJbFJEQWxRa1VsUkRFbE9FWWxSREFsUWtFbFJEQWxRakFsUkRBbFFrTmZKVVF3SlVFekpVUXdKVGxHSlVRd0pUa3dYeVZFTVNVNE1TNGxSREFsT1RNbFJEQWxRakFsUkRBbFFqUWxSREFsUWpnbFJEQWxRa1FsUkRBbFFrRWxSREVsT1RZbFJEQWxRaklsUkRFbE9EWWxSREVsT1RZdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRoTHlWRU1DVkJPQ1ZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNRaVZFTUNWQ01GOGxSREVsT0RFdUpVUXdKVGt6SlVRd0pVSXdKVVF3SlVJMEpVUXdKVUk0SlVRd0pVSkVKVVF3SlVKQkpVUXhKVGsySlVRd0pVSXlKVVF4SlRnMkpVUXhKVGsyTG1wd1p5OHlNakJ3ZUMwbFJEQWxRVGdsUkRBbFFrRWxSREFsUWtVbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqQmZKVVF4SlRneExpVkVNQ1U1TXlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ1FTVkVNU1U1TmlWRU1DVkNNaVZFTVNVNE5pVkVNU1U1Tmk1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZrTHlWRU1DVTVReVZFTVNVNE15VkVNQ1ZDTnlWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ09TVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNRjhsUkRBbFFrRWxSREVsT1RZbFJEQWxRa01sUkRBbFFrUWxSREFsUWpBbFJERWxPRElsUkRBbFFqQmZKVVF4SlRrMkpVUXhKVGd4SlVReEpUZ3lKVVF3SlVKRkpVUXhKVGd3SlVReEpUazJKVVF4SlRrM1h5VkVNU1U0TVNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxPVE1sUkRBbFFqQWxSREFsUWpRbFJEQWxRamdsUkRBbFFrUWxSREFsUWtFbFJERWxPVFlsUkRBbFFqSWxSREVsT0RZbFJERWxPVFl1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFNWRU1DVTVReVZFTVNVNE15VkVNQ1ZDTnlWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ09TVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNRjhsUkRBbFFrRWxSREVsT1RZbFJEQWxRa01sUkRBbFFrUWxSREFsUWpBbFJERWxPRElsUkRBbFFqQmZKVVF4SlRrMkpVUXhKVGd4SlVReEpUZ3lKVVF3SlVKRkpVUXhKVGd3SlVReEpUazJKVVF4SlRrM1h5VkVNU1U0TVNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxPVE1sUkRBbFFqQWxSREFsUWpRbFJEQWxRamdsUkRBbFFrUWxSREFsUWtFbFJERWxPVFlsUkRBbFFqSWxSREVsT0RZbFJERWxPVFl1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelF4THlWRU1DVkJNU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNNbDhsUkRFbE9ERXVKVVF3SlRrekpVUXdKVUl3SlVRd0pVSTBKVVF3SlVJNEpVUXdKVUpFSlVRd0pVSkJKVVF4SlRrMkpVUXdKVUl5SlVReEpUZzJKVVF4SlRrMkxtcHdaeTh5TWpCd2VDMGxSREFsUVRFbFJERWxPRElsUkRBbFFqQWxSREFsUWpKZkpVUXhKVGd4TGlWRU1DVTVNeVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUVNWRU1TVTVOaVZFTUNWQ01pVkVNU1U0TmlWRU1TVTVOaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZtTHlWRU1DVTVOeVZFTUNWQ09TVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNReVZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDT0Y4bFJEQWxRalFsUkRBbFFrVWxSREFsUWtFbFJERWxPRE1sUkRBbFFrTWxSREFsUWpVbFJEQWxRa1FsUkRFbE9ESWxSREFsUWpBbFJEQWxRa0lsUkRFbE9FTWxSREFsUWtRbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqTWxSREFsUWtWZkpVUXhKVGcwSlVReEpUazJKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGhESlVRd0pVSkRKVVF4SlRnekxtcHdaeTh5TWpCd2VDMGxSREFsT1RjbFJEQWxRamtsUkRBbFFrVWxSREFsUWtNbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqaGZKVVF3SlVJMEpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkJKVVF4SlRnekpVUXdKVUpESlVRd0pVSTFKVVF3SlVKRUpVUXhKVGd5SlVRd0pVSXdKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGhESlVRd0pVSkVKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl6SlVRd0pVSkZYeVZFTVNVNE5DVkVNU1U1TmlWRU1DVkNRaVZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUXlWRU1TVTRNeTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Розташування
Розташоване на берегах р. Нічлавка (права притока витоку р. Нічлава, басейн р. Дністер), за 33 км від районного центру, залізнична станція на лінії Тернопіль–Чортків. Неподалік Гадинківців пролягли автошляхи: Тернопіль–Чернівці (5 км на північний захід) та Гусятин–Борщів (5 км на південний схід). Є став. Географічні координати: 490 02´ пн. ш. 250 56´ сх. д. Територія — 3,56 кв. км. Дворів — 449 (2014). Населення — 1031 особа (2014).
Назва
Назва походить, імовірно, від слова «гад» (змія, гадюка, гадина); саме на гадюк у великій кількості можна було натрапити у минулому в даній місцевості; за іншою версією — від прізвища Гадик, Гадина.
Історія
Давні часи
Поблизу села знайдено скарб римських монет (2 ст. н. е.).
Середньовіччя, Новий Час
Перша відома згадка про село Гадинківці походить з львівських актових книг і датується 1491 роком, коли населений пункт належав Єлизаветі, сестрі Івана Караша з Обельниці, що вийшла заміж за Миколу Гербурта.
При укладанні податкового реєстру у 1564 році в Гадинківцях, що належали до Теребовельського повіту, замешкувало 11 платників податків і було чотири дворисадиби.
У податковому реєстрі 1578 року село Галицького повіту, власність Куропатвів, зазначене як зруйноване і спалене до тла татарськими загонами.
Податковий реєстр Кам'янецького еялету за 1681 рік описує стан села: «Село Гадинківці, неподалік від Чорткова, опущене. Водяний млин один зруйнований, стави два зруйновані, Шляхом оцінки вартість його 4500. Тому що згадане село є розташоване на границі, воно зареєстроване в демаркаційному протоколі як таке, що одночасно є у власності Речі Посполитої і Порти. Але ніхто про це не знає. 1681 року польський король Ян III Собєський вислав до підпаші Чорткова лист з вимогою повернути Гадинківці і Оришківці під польську владу, на що паша Кам’янця Ахмед дав згоду».
З львівських гродських книг відомо, що 1648 року село Гадинківці, яке тоді належало подільському хорунжому Александру Центнеру, мало виставити певне число вояків. Ймовірно, воно було дуже знищеним під час української Визвольної війни, бо 1667 року (повторно в 1668) до сейму поступила просьба послів про надання його воєводі брацлавському Янові на Потоці Потоцькому серед інших знищених і обезлюднених сіл в Коломийському і Теребовельському повітах.
У XVI ст. поселення — власність Андрія Копичинського та Георгія Чортковського. Село тоді було на межі Подільського і Руського воєводств. Протягом 1672–1699 рр. Гадинківці — прикордонний із Туреччиною населений пункт Польщі. Від 1767 р. село — власність В. Потоцького. Після 1-го поділу Речі Посполитої належало з 1772 р. до Австрії (Заліщицький циркул, із 1816 р. — Чортківський). Від 1775 р. Гадинківці — власність польських шляхтичів Цєлєцьких. Протягом 1863–1914 рр. село — Гусятинського повіту.
Шляхтич Мартин Чурило та його старший син Юрій були посідачами села.
Село також згадується за часів визвольної війни під проводом Богдана Хмельницького.
1680 року на підставі Журавненського договору спільна польсько-турецька комісія визначила кордони, за якими Гадинківці залишилися в складі Корони Польської.
1777 року маєтність Гадинківці у власниці Еви Потоцької з Каневських (львівської старостини, вдови теребовельського старости Йоахіма Кароля Потоцького) за 50000 золотих ринських купив Вінцентій Потоцький.
1884 року відкрита Залізниця Станиславів — Гусятин зі станцією в селі.
XX століття
Влітку 1902 р. успішно завершився на користь селян рільничий страйк на полях дідича Цєлєцького. 1908 р. — у селі відчувалися поштовхи землетрусу. У лютому 1912 р. сільська громада отримала перемогу у шкільному страйку (вересень 1911–січень 1912), замість поляка Владислава Крицького (кандидатура графа Голуховського) повітова шкільна рада призначила українця Петра Стиранку.
Після початку 1-ї світової війни 29 хлопців із с. Гадинківці стали добровольцями Леґіону УСС (четар Іван Винниченко (1891–1940), хорунжі Михайло Погорецький (1899–1964), Микола Костів (р. н. і см. невідомі) та ін. 19 серпня 1914 р. перед приходом російських військ у село, угорський кіннотник, який був висланий у розвідку, через незнання мови у паніці через артилерійську канонаду, що доносилась з Гусятина, застрелив вчителя біля приміщення уряду війта (за спогадами проф. Мих. Сонецького).
У листопаді 1918 р. проголошена влада ЗУНР. Значна частина молоді села воювала в УГА (11 чоловік не повернулася додому). За підтримку ЗУНР і УГА у селі осінню 1919 р. польські військові підрозділи провели пацифікацію (умиротворення). Кожний 10 житель Гадинківців був прилюдно битий; 10 найактивніших патріотів: (Василь Байрак, Петро Балик, Микола Венгер, Степан Ковальчук, Микола Козак, Степан Погерецький (син Михайло хорунжий УСС), Михайло Цвик разом із священником Климентом Соневицьким, його сином Володимиром і дяком Степаном Журбою заарештовано й запроторено у львівську тюрму Бригідки, де були закатовані В. Байрак, церковний маляр Теофіл Руманюк (р. н. невід.–1919). Восени 1920 р. в Гадинківцях встановлено польську владу.
Протягом 1921–1939 рр. село належало до Копичинецького повіту Тернопільського воєводства.
Підпільно діяв місцевий осередок ОУН — один із найактивніших у Копичинецькому повіті.
Весною 1933 р. молодь села взяла участь у Величному здвизі «Українська молодь Христові» у Львові, де на Святоюрській горі отримала благословення від митрополита УГКЦ Андрея Шептицького. Восени цього ж року в селі відбулась багатолюдна маніфестація проти голодомору на Наддніпрянській Україні.
Після 17 вересня 1939 р. у Гадинківцях встановлена радянська влада. Від січня 1940 р. до березня 1959 р. — село Пробіжнянського району. 20 місцевих активістів «Просвіти», «Лугу», членів ОУН заарештували органи НКВС; розстріляні в Чортківській та Уманській тюрмах у 1941 р. Мирон Байрак (р. н. невід.), Мирон Балик (р. н. невід.), Мирослав і Ярослав Боднаруки (р. н. невід.), Стефанія Брухаль (р. н. невід.), Ярослав Венза (р. н. невід.), Василь Дусан (р. н. невід.), Антон Заверуха (р. н. невід.), Антон (1917 р. н.), Микола та їх батько Степан (р. н. невід.) Ковальчуки, Іван Козак (р. н. невід.), Микола Литвинюк (р. н. невід.), Клим Михайлюк (р. н. невід.), Павло Монастирський (1924 р. н.), Мирон Погорецький (р. н. невід.), Володимир (1900 р. н.) та Ярослав (1921 р. н.) Углярі, Клим (1900 р. н.) і Микола (1882 р. н.) Фірмани.
Із 7 липня 1941 р. до 23 березня 1944 р. Гадинківці — під нацистською окупацією. У 1942 р. німецьке гестапо розстріляло за підозрою у зв'язках з ОУН педагога Миколу Бабина.
В роки німецько-радянської війни до Червоної армії мобілізовано 310 чоловіків, 64 з них не повернулися додому.
За участь у національно-визвольній боротьбі та допомогу оунівському підпіллю заарештовано і засуджено до великих термінів ув’язнення 54 жителів села, майже всі їхні сім’ї депортовані у Сибір (з них померла на засланні у 1948 р. в Читинській області 85-річна їмость Марія Соневицька).
В УПА загинули: Ольга Бандура («Буря»; 1929–1949), Іван Боднарчук («Шрам»; 1919–1946), Василь Дочак («Левко»; 1919–1951), Омелян Захарчук (1928–1947), Григорій Ковальчук (1921– 1947), Василь Монастирський (1917–1948), Корній Стефанюк («Грім»; 1917–1949).
Від березня 1959 р. до травня 1963 р. село — Копичинецького району, згодом до січня 1965 р. — Чортківського, відтоді й 2020 — Гусятинського.
У ніч на 5 липня 2000 р. багато будинків у селі зруйновано внаслідок стихії.
З 30 липня 2018 р. у складі Копичинецької громади.
У 2019 село відвідав професор, Канзаського університету, піаніст Славомир Добжанський.
Політика
Парламентські вибори, 2019
На позачергових парламентських виборах 2019 року у селі функціонувала окрема виборча дільниця № 610211, розташована у приміщенні школи.
- Результати
- зареєстровано 712 виборців, явка 56,04%, найбільше голосів віддано за «Слугу народу» — 29,29%, за Радикальну партію Олега Ляшка — 18,94%, за Всеукраїнське об'єднання «Батьківщина» — 16,92%. В (одномандатному окрузі) найбільше голосів отримав Микола Люшняк (самовисування) — 29,05%, за Ігоря Сопеля (Слуга народу) — 21,85%, за Володимира Бліхаря (Всеукраїнське об'єднання «Батьківщина») — 17,74%.
Релігія
- церква Різдва Пресвятої Богородиці (1911; УГКЦ; реставрована 2002);
- каплиця Серця Ісуса (1926; РКЦ; нині використовується як будинок культури).
Пам'ятники
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekkzTHlWRU1DVTVNeVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUVNWRU1TVTVOaVZFTUNWQ01pVkVNU1U0TmlWRU1TVTVOaVV5UTE4bFF6SWxRVUlsUkRBbFFUUWxSREVsT1RZbFJESWxPVEVsUkRFbE9ETWxSREVsT0RBbFJEQWxRakFsUXpJbFFrSmZKVVF3SlRsREpVUXdKVUl3SlVReEpUZ3lKVVF3SlVJMUpVUXhKVGd3SlVReEpUazJYeVZFTUNVNU1TVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNOaVZFTUNWQ1JTVkVNU1U1TnlVeVExOHhORE00TG1wd1p5OHpNREJ3ZUMwbFJEQWxPVE1sUkRBbFFqQWxSREFsUWpRbFJEQWxRamdsUkRBbFFrUWxSREFsUWtFbFJERWxPVFlsUkRBbFFqSWxSREVsT0RZbFJERWxPVFlsTWtOZkpVTXlKVUZDSlVRd0pVRTBKVVF4SlRrMkpVUXlKVGt4SlVReEpUZ3pKVVF4SlRnd0pVUXdKVUl3SlVNeUpVSkNYeVZFTUNVNVF5VkVNQ1ZDTUNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1TVTVObDhsUkRBbE9URWxSREFsUWtVbFJEQWxRallsUkRBbFFrVWxSREVsT1RjbE1rTmZNVFF6T0M1cWNHYz0uanBn.jpg)
- «фіґура» Матері Божої (1993, скульптор Іван Мулярчук) на кургані середини XVI ст. (при дорозі з Гадинківців до с. Пробіжна Чортківського району),
- пам'ятник воїнам-односельцям, полеглим у німецько-радянській війні (1967),
- пам'ятник Василеві Сімовичу (1993, скульптор Іван Мулярчук, споруджений за кошти селянської спілки),
- насипана символічна могила УСС і воякам УПА (1990);
- пам'ятник єпископу УГКЦ Григорієві Хомишину (2009; скульптор Іван Мулярчук);
- встановлено
- пам'ятний знак на честь скасування панщини
- дві меморіальні дошки Г. Хомишину.
Соціальна сфера
1884 р. на північно західній околиці Гадинківців прокладено залізницю від Чорткова до Гусятина й збудовано залізничну станцію за 2 км від села. 1885 р. в селі відкрито школу.
За душпастирювання у 1891–1928 рр. о. Климента Соневицького (1867–1928) закладено міцні основи українського національного життя села. Під час навчання у Львові він познайомився з Костем Левицьким (1859–1941), передплачував газету «Діло», був головою читальні, головував на вічах і на передвичорчих зборах. Дім Соневицьких був відомий своєю гостинністю, дружина о. Климента Марія (до шлюбу Авдиновська) опікувалась не заможними селянами, надавала їм необхідну допомогу у т. ч. медичну.
Наприкінці 19 ст. через село прокладено дорогу т. з. «цісарський шлях» із містечка Пробіжна (нині с. Чортківського р-ну) до залізничної станції Гадинківці.
Діяли філії товариств «Просвіта» (1909—1939), «Сокіл», «Луг», «Рідна школа», «Союз Українок» та инші.
1948 р. в Гадинківцях створено колгосп, який у середині 1960-х рр. приєднаний до колгоспу с. Котівка.
У 1991 р. після роз'єднання колгоспу в с. Гадинківці утворена селянська спілка «Мир», головою якої обрано Ярослава Угляра (нар. 1960). Під його керівництвом протягом кількох років піднято на високий рівень рослинництво, побудовані господарські приміщення, оновлено тракторний парк. До села підведений газ, частково заасфальтовані вулиці, ефективно запрацював цегельний завод.
У 1993 році закладено фундамент під Будинок культури. У 1995 р. розпайовано землю між селянами, утворилися невеликі фермерські та одноосібні господарства.
Діють ЗОШ 1–3 ступенів (приміщення збудоване 1987), дитячий садочок, Будинок культури, клуб (вул. Підлісна), бібліотека, амбулаторія загальної практики та сімейної медицини, фельдшерський пункт (вул. Підлісна), відділення зв'язку, цегельний завод, пункт втормету, ковбасний цех, ПП Дерій О. В. (цех виробництва металопластикових вікон і дверей), торгові заклади. Є кімната-музей історії села.
Музейна кімната історії села
Музейний заклад села, який засновано 1992, від 2005 — зразковий. Директор — Богдана Ухач.
На площі 58 м2 розташовано 430 експонатів, у т. ч. ті, що висвітлюють етнографічні особливості й побут місцевості, археологічні знахідки; давні документи, зокрема Йосифинські і Францисканські метрики, маєтку Цєлєських, матеріали товариства «Просвіта», будівництва залізної станції у селі.
Частина експозиції присвячені відомим уродженцям села Б. Базиликуту, П. Липинському В. Сімовичу М. Соневицькому, Г. Хомишину.
Відомі люди
- Народилися
- Микола Бабин (р. н. невід.–1942) — учитель, член делегації Центральної Ради на мирних переговорах у Брест-Литовську в лютому 1918 р.
- Домка Бабій (1896–1983) — громадський діяч та меценат у Канаді.
- Богдан Базиликут (нар. 1938) — народний артист України, оперний співак, педагог.
- Григорій (педагог; 1896–1983), Дмитро, Іван (видавець, кооператор; 1911–1999), Михайло (меценат; 1900–р. см. невід.) і Павло (релігійний діяч; 1912–р. см. невід.) Байраки.
- Байрак Микола Михайлович (1884—1950) — педагог, старшина УГА.
- Іван-Борис Балик (1913–1989) — український історик церкви, чернець ЧСВВ.
- Євген Боднарук (1899–1965) — громадський діяч та меценат у Канаді.
- Іван Винниченко (1891–1940) — правник і громадсько-політичний діяч.
- Теодозій Дячок (1912–2001) — інженер-архітектор у США.
- Іван Заверуха (1881–1955) — священик, просвітній діяч, літератор.
- Євген Захарчук (1882–1938) — актор.
- Євстахій Зілинський (1900–1977) — громадський діяч та меценат у Канаді.
- Володимир Зілінський (1928–2006) — фолькльорист, краєзнавець, громадський діяч.
- Михайло Клемертович (1835–1903) — журналіст, письменник, видавець.
- Петро Липинський (1888–1975) — художник-іконописець у Канаді.
- Михайло Навроцький (1884–1937) — педагог, громадсько-політичний діяч, старшина УГА.
- Михайло Погорецький (1890–1964) — журналіст, редактор, громадсько-політичний діяч у Канаді.
- Василь Сімович (1880–1940) — мовознавець, педагог.
- Михайло Сімович (1869–1953) — священнослужитель, педагог.
- Михайло Соневицький (1892–1975) — професор УКУ в Римі, доктор філософії, дійсний член НТШ.
- Ігор Соневицький (1926–2006) — композитор, музикознавець, дійсний член Української Вільної Академії Наук у США.
- — юрист, адвокат.
- Григорій Хомишин (1867–1947) — ректор Духовної семінарії у Львові, Станіславський єпископ УГКЦ.
- Пантелеймон Хомишин (нар. 1929) — заслужений учитель України.
- Олександра Янкович (нар. 1962) — викладач.
- Проживали
- (1834–1886) — учитель.
- Мирослав Січинський (1887–1979) — громадсько-політичний діяч, публіцист.
У літературі
У 1974 р. видано спогади М. Соневицького, Є. Боднарука «Гадинківці, Спогади про село»; Т. 26 Історико-мемуарний збірник (Нью-Йорк, Торонто).
Примітки
- "Гартовані" ч.146 Став у Гадинківцях (укр.), процитовано 19 жовтня 2022
- Akta grodzkie i ziemskie (AGZ). — Lwów, 18??. — T. 19. — S. 69.
- Źródła dziejowe. T. XVIII, cz. I. Polska w XVI w. Ruś Czerwona. — Warszawa, 1902. — S. 99.
- Źródła dziejowe. T. XVIII, cz. I. Polska w XVI w. Ruś Czerwona. — Warszawa, 1902. — S. 95.
- Kołodiejczyk D. The Ottoman Survey Register of Podolia (ca.1681). Defter-I Mufasal-I Eyalet-I Kamanice. Part One. — Cambridge-Kyiv, 2004. — P. 453.
- AGZ. – T. 24. S. 275.
- AGZ. — T. 24. S. 262
- Boniecki Adam. Herbarz polski: wiadomości historyczno-genealogiczne o rodach szlacheckich. — Warszawa : Warszawskie Towarzystwo Akcyjne Artystyczno-Wydawnicze, 1901. — Cz. 1. — t. 4. — S. 35. (пол.)
- Підставка Р. Язловецький «ключ Поділля». — Бучач : Нова доба, 15 серпня 2014. — №; 33 (8603). — С. 4.
- Szczygielski W. Potocki Wincenty h. Pilawa (zm. 1825) // Polski Słownik Biograficzny. — Wrocław — Warszawa — Kraków — Gdańsk — Łódź : Zakład Narodowy imienia Ossolińskich, Wydawnictwo Polskiej Akademii Nauk, 1985. — T. XXVIII/2. — Zeszyt 117. — S. 228. (пол.)
- Постанова Верховної Ради України від 17 липня 2020 року № 807-IX «Про утворення та ліквідацію районів»
- ВВРУ, 2019, № 7, стор. 66
- Тернопіль сьогодні: Богдан Келічавий про Славоміра Добжанського. Тернопіль сьогодні. субота, 6 липня 2019 р. Процитовано 30 жовтня 2022.
- . Архів оригіналу за 14 лютого 2022.
- . Архів оригіналу за 14 лютого 2022.
- Гофман О., Мельничук, Б. Гадинківці // Тернопільський енциклопедичний словник: у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль: Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2010. — Т. 4 : А — Я (додатковий). — С. 426. — .
- Громадсько-культурна співпраця Миколи Фірманка і Марка Черемшини [ 31 травня 2022 у Wayback Machine.] // Українознавчі студії. — 2014-2015. — № 15-16. — С. 64-67.
Джерела
- Бісюк М., Уніят, В. Гадинківці // Тернопільський енциклопедичний словник: у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль: Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2004. — Т. 1: А — Й. — С. 320. — .
- Бісюк М., Уніят В., Щавінський, В. Гадинківці // Тернопільщина. Історія міст і сіл : у 3 т. — Тернопіль : ТзОВ «Терно-граф», 2014. — T. 2 : Г — Л. — С. 50—52. — .
- Гадинківці // Чортківська округа. Історично-мемуарний збірник / ред. колегія О. Соневицької та інші. — Париж — Сидней — Торонто : НТШ, Український архів, 1974. — Т. XXVII. — С. 325—340.
- Hadyńkowce // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1882. — Т. III. — S. 7. (пол.) — S. 7. (пол.)
![]() | Це незавершена стаття з географії України. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Gadi nkivci 1964 1991 Komsomolske selo v Ukrayini Ternopilska oblast Chortkivskij rajon Kopichinecka gromada Administrativnij centr kolishnoyi Gadinkivskoyi silskoyi radi Do skladu Gadinkivciv vhodit hutir Zaremba selo GadinkivciViglyad na seloKrayina UkrayinaOblast Ternopilska oblastRajon Chortkivskij rajonGromada Kopichinecka gromadaOsnovni daniNaselennya 1031 na 1 01 2014 Plosha 3 56 km Poshtovij indeks 48273Telefonnij kod 380 3557Geografichni daniGeografichni koordinati 49 02 22 pn sh 25 55 44 sh d H G OSerednya visota nad rivnem morya 300 mVodojmi r NichlavkaNajblizhcha zaliznichna stanciya GadinkivciMisceva vladaAdresa radi 48260 Ternopilska obl Chortkivskij r n m Kopichinci vul 22 Sichnya bud 29KartaGadinkivciGadinkivciMapa Gadinkivci u VikishovishiPam yatnik filologu movoznavcyu diyachu kulturi Simovichu Vasilyu IvanovichuDorozhnij znak na v yizdi u selo GadinkivciCerkva Rizdva Presvyatoyi BogorodiciKolishnij kostel Sercya Isusa zaraz tut klub Starij vodyanij mlinPam yatnik urodzhencyu sela yepiskopu UGKC Grigoriyevi Homishinu 2009 skulptor Ivan Mulyarchuk Statuya Bozhoyi MateriSimvolichna mogila USS i voyakam UPAShkolaMuzejna kimnata istoriyi selaStavZjomki dokumentalnogo filmu Bars Nezakinchena sprava RoztashuvannyaRoztashovane na beregah r Nichlavka prava pritoka vitoku r Nichlava basejn r Dnister za 33 km vid rajonnogo centru zaliznichna stanciya na liniyi Ternopil Chortkiv Nepodalik Gadinkivciv prolyagli avtoshlyahi Ternopil Chernivci 5 km na pivnichnij zahid ta Gusyatin Borshiv 5 km na pivdennij shid Ye stav Geografichni koordinati 490 02 pn sh 250 56 sh d Teritoriya 3 56 kv km Dvoriv 449 2014 Naselennya 1031 osoba 2014 NazvaNazva pohodit imovirno vid slova gad zmiya gadyuka gadina same na gadyuk u velikij kilkosti mozhna bulo natrapiti u minulomu v danij miscevosti za inshoyu versiyeyu vid prizvisha Gadik Gadina IstoriyaDavni chasi Poblizu sela znajdeno skarb rimskih monet 2 st n e Serednovichchya Novij Chas Persha vidoma zgadka pro selo Gadinkivci pohodit z lvivskih aktovih knig i datuyetsya 1491 rokom koli naselenij punkt nalezhav Yelizaveti sestri Ivana Karasha z Obelnici sho vijshla zamizh za Mikolu Gerburta Pri ukladanni podatkovogo reyestru u 1564 roci v Gadinkivcyah sho nalezhali do Terebovelskogo povitu zameshkuvalo 11 platnikiv podatkiv i bulo chotiri dvorisadibi U podatkovomu reyestri 1578 roku selo Galickogo povitu vlasnist Kuropatviv zaznachene yak zrujnovane i spalene do tla tatarskimi zagonami Podatkovij reyestr Kam yaneckogo eyaletu za 1681 rik opisuye stan sela Selo Gadinkivci nepodalik vid Chortkova opushene Vodyanij mlin odin zrujnovanij stavi dva zrujnovani Shlyahom ocinki vartist jogo 4500 Tomu sho zgadane selo ye roztashovane na granici vono zareyestrovane v demarkacijnomu protokoli yak take sho odnochasno ye u vlasnosti Rechi Pospolitoyi i Porti Ale nihto pro ce ne znaye 1681 roku polskij korol Yan III Sobyeskij vislav do pidpashi Chortkova list z vimogoyu povernuti Gadinkivci i Orishkivci pid polsku vladu na sho pasha Kam yancya Ahmed dav zgodu Z lvivskih grodskih knig vidomo sho 1648 roku selo Gadinkivci yake todi nalezhalo podilskomu horunzhomu Aleksandru Centneru malo vistaviti pevne chislo voyakiv Jmovirno vono bulo duzhe znishenim pid chas ukrayinskoyi Vizvolnoyi vijni bo 1667 roku povtorno v 1668 do sejmu postupila prosba posliv pro nadannya jogo voyevodi braclavskomu Yanovi na Potoci Potockomu sered inshih znishenih i obezlyudnenih sil v Kolomijskomu i Terebovelskomu povitah U XVI st poselennya vlasnist Andriya Kopichinskogo ta Georgiya Chortkovskogo Selo todi bulo na mezhi Podilskogo i Ruskogo voyevodstv Protyagom 1672 1699 rr Gadinkivci prikordonnij iz Turechchinoyu naselenij punkt Polshi Vid 1767 r selo vlasnist V Potockogo Pislya 1 go podilu Rechi Pospolitoyi nalezhalo z 1772 r do Avstriyi Zalishickij cirkul iz 1816 r Chortkivskij Vid 1775 r Gadinkivci vlasnist polskih shlyahtichiv Cyelyeckih Protyagom 1863 1914 rr selo Gusyatinskogo povitu Shlyahtich Martin Churilo ta jogo starshij sin Yurij buli posidachami sela Selo takozh zgaduyetsya za chasiv vizvolnoyi vijni pid provodom Bogdana Hmelnickogo 1680 roku na pidstavi Zhuravnenskogo dogovoru spilna polsko turecka komisiya viznachila kordoni za yakimi Gadinkivci zalishilisya v skladi Koroni Polskoyi 1777 roku mayetnist Gadinkivci u vlasnici Evi Potockoyi z Kanevskih lvivskoyi starostini vdovi terebovelskogo starosti Joahima Karolya Potockogo za 50000 zolotih rinskih kupiv Vincentij Potockij 1884 roku vidkrita Zaliznicya Stanislaviv Gusyatin zi stanciyeyu v seli XX stolittya Vlitku 1902 r uspishno zavershivsya na korist selyan rilnichij strajk na polyah didicha Cyelyeckogo 1908 r u seli vidchuvalisya poshtovhi zemletrusu U lyutomu 1912 r silska gromada otrimala peremogu u shkilnomu strajku veresen 1911 sichen 1912 zamist polyaka Vladislava Krickogo kandidatura grafa Goluhovskogo povitova shkilna rada priznachila ukrayincya Petra Stiranku Pislya pochatku 1 yi svitovoyi vijni 29 hlopciv iz s Gadinkivci stali dobrovolcyami Legionu USS chetar Ivan Vinnichenko 1891 1940 horunzhi Mihajlo Pogoreckij 1899 1964 Mikola Kostiv r n i sm nevidomi ta in 19 serpnya 1914 r pered prihodom rosijskih vijsk u selo ugorskij kinnotnik yakij buv vislanij u rozvidku cherez neznannya movi u panici cherez artilerijsku kanonadu sho donosilas z Gusyatina zastreliv vchitelya bilya primishennya uryadu vijta za spogadami prof Mih Soneckogo U listopadi 1918 r progoloshena vlada ZUNR Znachna chastina molodi sela voyuvala v UGA 11 cholovik ne povernulasya dodomu Za pidtrimku ZUNR i UGA u seli osinnyu 1919 r polski vijskovi pidrozdili proveli pacifikaciyu umirotvorennya Kozhnij 10 zhitel Gadinkivciv buv prilyudno bitij 10 najaktivnishih patriotiv Vasil Bajrak Petro Balik Mikola Venger Stepan Kovalchuk Mikola Kozak Stepan Pogereckij sin Mihajlo horunzhij USS Mihajlo Cvik razom iz svyashennikom Klimentom Sonevickim jogo sinom Volodimirom i dyakom Stepanom Zhurboyu zaareshtovano j zaprotoreno u lvivsku tyurmu Brigidki de buli zakatovani V Bajrak cerkovnij malyar Teofil Rumanyuk r n nevid 1919 Voseni 1920 r v Gadinkivcyah vstanovleno polsku vladu Protyagom 1921 1939 rr selo nalezhalo do Kopichineckogo povitu Ternopilskogo voyevodstva Pidpilno diyav miscevij oseredok OUN odin iz najaktivnishih u Kopichineckomu poviti Vesnoyu 1933 r molod sela vzyala uchast u Velichnomu zdvizi Ukrayinska molod Hristovi u Lvovi de na Svyatoyurskij gori otrimala blagoslovennya vid mitropolita UGKC Andreya Sheptickogo Voseni cogo zh roku v seli vidbulas bagatolyudna manifestaciya proti golodomoru na Naddnipryanskij Ukrayini Pislya 17 veresnya 1939 r u Gadinkivcyah vstanovlena radyanska vlada Vid sichnya 1940 r do bereznya 1959 r selo Probizhnyanskogo rajonu 20 miscevih aktivistiv Prosviti Lugu chleniv OUN zaareshtuvali organi NKVS rozstrilyani v Chortkivskij ta Umanskij tyurmah u 1941 r Miron Bajrak r n nevid Miron Balik r n nevid Miroslav i Yaroslav Bodnaruki r n nevid Stefaniya Bruhal r n nevid Yaroslav Venza r n nevid Vasil Dusan r n nevid Anton Zaveruha r n nevid Anton 1917 r n Mikola ta yih batko Stepan r n nevid Kovalchuki Ivan Kozak r n nevid Mikola Litvinyuk r n nevid Klim Mihajlyuk r n nevid Pavlo Monastirskij 1924 r n Miron Pogoreckij r n nevid Volodimir 1900 r n ta Yaroslav 1921 r n Uglyari Klim 1900 r n i Mikola 1882 r n Firmani Iz 7 lipnya 1941 r do 23 bereznya 1944 r Gadinkivci pid nacistskoyu okupaciyeyu U 1942 r nimecke gestapo rozstrilyalo za pidozroyu u zv yazkah z OUN pedagoga Mikolu Babina V roki nimecko radyanskoyi vijni do Chervonoyi armiyi mobilizovano 310 cholovikiv 64 z nih ne povernulisya dodomu Za uchast u nacionalno vizvolnij borotbi ta dopomogu ounivskomu pidpillyu zaareshtovano i zasudzheno do velikih terminiv uv yaznennya 54 zhiteliv sela majzhe vsi yihni sim yi deportovani u Sibir z nih pomerla na zaslanni u 1948 r v Chitinskij oblasti 85 richna yimost Mariya Sonevicka V UPA zaginuli Olga Bandura Burya 1929 1949 Ivan Bodnarchuk Shram 1919 1946 Vasil Dochak Levko 1919 1951 Omelyan Zaharchuk 1928 1947 Grigorij Kovalchuk 1921 1947 Vasil Monastirskij 1917 1948 Kornij Stefanyuk Grim 1917 1949 Vid bereznya 1959 r do travnya 1963 r selo Kopichineckogo rajonu zgodom do sichnya 1965 r Chortkivskogo vidtodi j 2020 Gusyatinskogo U nich na 5 lipnya 2000 r bagato budinkiv u seli zrujnovano vnaslidok stihiyi Z 30 lipnya 2018 r u skladi Kopichineckoyi gromadi U 2019 selo vidvidav profesor Kanzaskogo universitetu pianist Slavomir Dobzhanskij PolitikaParlamentski vibori 2019 Na pozachergovih parlamentskih viborah 2019 roku u seli funkcionuvala okrema viborcha dilnicya 610211 roztashovana u primishenni shkoli Rezultatizareyestrovano 712 viborciv yavka 56 04 najbilshe golosiv viddano za Slugu narodu 29 29 za Radikalnu partiyu Olega Lyashka 18 94 za Vseukrayinske ob yednannya Batkivshina 16 92 V odnomandatnomu okruzi najbilshe golosiv otrimav Mikola Lyushnyak samovisuvannya 29 05 za Igorya Sopelya Sluga narodu 21 85 za Volodimira Bliharya Vseukrayinske ob yednannya Batkivshina 17 74 Religiyacerkva Rizdva Presvyatoyi Bogorodici 1911 UGKC restavrovana 2002 kaplicya Sercya Isusa 1926 RKC nini vikoristovuyetsya yak budinok kulturi Pam yatniki Figura Materi Bozhoyi na kurgani seredini XVI st figura Materi Bozhoyi 1993 skulptor Ivan Mulyarchuk na kurgani seredini XVI st pri dorozi z Gadinkivciv do s Probizhna Chortkivskogo rajonu pam yatnik voyinam odnoselcyam poleglim u nimecko radyanskij vijni 1967 pam yatnik Vasilevi Simovichu 1993 skulptor Ivan Mulyarchuk sporudzhenij za koshti selyanskoyi spilki nasipana simvolichna mogila USS i voyakam UPA 1990 pam yatnik yepiskopu UGKC Grigoriyevi Homishinu 2009 skulptor Ivan Mulyarchuk vstanovleno pam yatnij znak na chest skasuvannya panshini dvi memorialni doshki G Homishinu Socialna sfera1884 r na pivnichno zahidnij okolici Gadinkivciv prokladeno zaliznicyu vid Chortkova do Gusyatina j zbudovano zaliznichnu stanciyu za 2 km vid sela 1885 r v seli vidkrito shkolu Za dushpastiryuvannya u 1891 1928 rr o Klimenta Sonevickogo 1867 1928 zakladeno micni osnovi ukrayinskogo nacionalnogo zhittya sela Pid chas navchannya u Lvovi vin poznajomivsya z Kostem Levickim 1859 1941 peredplachuvav gazetu Dilo buv golovoyu chitalni golovuvav na vichah i na peredvichorchih zborah Dim Sonevickih buv vidomij svoyeyu gostinnistyu druzhina o Klimenta Mariya do shlyubu Avdinovska opikuvalas ne zamozhnimi selyanami nadavala yim neobhidnu dopomogu u t ch medichnu Naprikinci 19 st cherez selo prokladeno dorogu t z cisarskij shlyah iz mistechka Probizhna nini s Chortkivskogo r nu do zaliznichnoyi stanciyi Gadinkivci Diyali filiyi tovaristv Prosvita 1909 1939 Sokil Lug Ridna shkola Soyuz Ukrayinok ta inshi 1948 r v Gadinkivcyah stvoreno kolgosp yakij u seredini 1960 h rr priyednanij do kolgospu s Kotivka U 1991 r pislya roz yednannya kolgospu v s Gadinkivci utvorena selyanska spilka Mir golovoyu yakoyi obrano Yaroslava Uglyara nar 1960 Pid jogo kerivnictvom protyagom kilkoh rokiv pidnyato na visokij riven roslinnictvo pobudovani gospodarski primishennya onovleno traktornij park Do sela pidvedenij gaz chastkovo zaasfaltovani vulici efektivno zapracyuvav cegelnij zavod U 1993 roci zakladeno fundament pid Budinok kulturi U 1995 r rozpajovano zemlyu mizh selyanami utvorilisya neveliki fermerski ta odnoosibni gospodarstva Diyut ZOSh 1 3 stupeniv primishennya zbudovane 1987 dityachij sadochok Budinok kulturi klub vul Pidlisna biblioteka ambulatoriya zagalnoyi praktiki ta simejnoyi medicini feldsherskij punkt vul Pidlisna viddilennya zv yazku cegelnij zavod punkt vtormetu kovbasnij ceh PP Derij O V ceh virobnictva metaloplastikovih vikon i dverej torgovi zakladi Ye kimnata muzej istoriyi sela Muzejna kimnata istoriyi sela Muzejnij zaklad sela yakij zasnovano 1992 vid 2005 zrazkovij Direktor Bogdana Uhach Na ploshi 58 m2 roztashovano 430 eksponativ u t ch ti sho visvitlyuyut etnografichni osoblivosti j pobut miscevosti arheologichni znahidki davni dokumenti zokrema Josifinski i Franciskanski metriki mayetku Cyelyeskih materiali tovaristva Prosvita budivnictva zaliznoyi stanciyi u seli Chastina ekspoziciyi prisvyacheni vidomim urodzhencyam sela B Bazilikutu P Lipinskomu V Simovichu M Sonevickomu G Homishinu Vidomi lyudiNarodilisyaMikola Babin r n nevid 1942 uchitel chlen delegaciyi Centralnoyi Radi na mirnih peregovorah u Brest Litovsku v lyutomu 1918 r Domka Babij 1896 1983 gromadskij diyach ta mecenat u Kanadi Bogdan Bazilikut nar 1938 narodnij artist Ukrayini opernij spivak pedagog Grigorij pedagog 1896 1983 Dmitro Ivan vidavec kooperator 1911 1999 Mihajlo mecenat 1900 r sm nevid i Pavlo religijnij diyach 1912 r sm nevid Bajraki Bajrak Mikola Mihajlovich 1884 1950 pedagog starshina UGA Ivan Boris Balik 1913 1989 ukrayinskij istorik cerkvi chernec ChSVV Yevgen Bodnaruk 1899 1965 gromadskij diyach ta mecenat u Kanadi Ivan Vinnichenko 1891 1940 pravnik i gromadsko politichnij diyach Teodozij Dyachok 1912 2001 inzhener arhitektor u SShA Ivan Zaveruha 1881 1955 svyashenik prosvitnij diyach literator Yevgen Zaharchuk 1882 1938 aktor Yevstahij Zilinskij 1900 1977 gromadskij diyach ta mecenat u Kanadi Volodimir Zilinskij 1928 2006 folklorist krayeznavec gromadskij diyach Mihajlo Klemertovich 1835 1903 zhurnalist pismennik vidavec Petro Lipinskij 1888 1975 hudozhnik ikonopisec u Kanadi Mihajlo Navrockij 1884 1937 pedagog gromadsko politichnij diyach starshina UGA Mihajlo Pogoreckij 1890 1964 zhurnalist redaktor gromadsko politichnij diyach u Kanadi Vasil Simovich 1880 1940 movoznavec pedagog Mihajlo Simovich 1869 1953 svyashennosluzhitel pedagog Mihajlo Sonevickij 1892 1975 profesor UKU v Rimi doktor filosofiyi dijsnij chlen NTSh Igor Sonevickij 1926 2006 kompozitor muzikoznavec dijsnij chlen Ukrayinskoyi Vilnoyi Akademiyi Nauk u SShA yurist advokat Grigorij Homishin 1867 1947 rektor Duhovnoyi seminariyi u Lvovi Stanislavskij yepiskop UGKC Pantelejmon Homishin nar 1929 zasluzhenij uchitel Ukrayini Oleksandra Yankovich nar 1962 vikladach Prozhivali 1834 1886 uchitel Miroslav Sichinskij 1887 1979 gromadsko politichnij diyach publicist U literaturiU 1974 r vidano spogadi M Sonevickogo Ye Bodnaruka Gadinkivci Spogadi pro selo T 26 Istoriko memuarnij zbirnik Nyu Jork Toronto Primitki Gartovani ch 146 Stav u Gadinkivcyah ukr procitovano 19 zhovtnya 2022 Akta grodzkie i ziemskie AGZ Lwow 18 T 19 S 69 Zrodla dziejowe T XVIII cz I Polska w XVI w Rus Czerwona Warszawa 1902 S 99 Zrodla dziejowe T XVIII cz I Polska w XVI w Rus Czerwona Warszawa 1902 S 95 Kolodiejczyk D The Ottoman Survey Register of Podolia ca 1681 Defter I Mufasal I Eyalet I Kamanice Part One Cambridge Kyiv 2004 P 453 AGZ T 24 S 275 AGZ T 24 S 262 Boniecki Adam Herbarz polski wiadomosci historyczno genealogiczne o rodach szlacheckich Warszawa Warszawskie Towarzystwo Akcyjne Artystyczno Wydawnicze 1901 Cz 1 t 4 S 35 pol Pidstavka R Yazloveckij klyuch Podillya Buchach Nova doba 15 serpnya 2014 33 8603 S 4 Szczygielski W Potocki Wincenty h Pilawa zm 1825 Polski Slownik Biograficzny Wroclaw Warszawa Krakow Gdansk Lodz Zaklad Narodowy imienia Ossolinskich Wydawnictwo Polskiej Akademii Nauk 1985 T XXVIII 2 Zeszyt 117 S 228 pol Postanova Verhovnoyi Radi Ukrayini vid 17 lipnya 2020 roku 807 IX Pro utvorennya ta likvidaciyu rajoniv VVRU 2019 7 stor 66 Ternopil sogodni Bogdan Kelichavij pro Slavomira Dobzhanskogo Ternopil sogodni subota 6 lipnya 2019 r Procitovano 30 zhovtnya 2022 Arhiv originalu za 14 lyutogo 2022 Arhiv originalu za 14 lyutogo 2022 Gofman O Melnichuk B Gadinkivci Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2010 T 4 A Ya dodatkovij S 426 ISBN 978 966 528 318 8 Gromadsko kulturna spivpracya Mikoli Firmanka i Marka Cheremshini 31 travnya 2022 u Wayback Machine Ukrayinoznavchi studiyi 2014 2015 15 16 S 64 67 DzherelaBisyuk M Uniyat V Gadinkivci Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2004 T 1 A J S 320 ISBN 966 528 197 6 Bisyuk M Uniyat V Shavinskij V Gadinkivci Ternopilshina Istoriya mist i sil u 3 t Ternopil TzOV Terno graf 2014 T 2 G L S 50 52 ISBN 978 966 457 228 3 Gadinkivci Chortkivska okruga Istorichno memuarnij zbirnik red kolegiya O Sonevickoyi ta inshi Parizh Sidnej Toronto NTSh Ukrayinskij arhiv 1974 T XXVII S 325 340 Hadynkowce Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1882 T III S 7 pol S 7 pol Portal Ternopilshina Ce nezavershena stattya z geografiyi Ukrayini Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi