Ву́лиця Степа́на Банде́ри — вулиця на межі Галицького та Франківського районів міста Львова. Починається від вулиці Коперника і закінчується перетином з площею Кропивницького, поряд з якою в 2007 році був встановлений пам'ятник Степану Бандері, та вулицею Городоцькою. Обмежує зі сходу історичну місцевість Новий Світ.
Вулиця Степана Бандери Львів | |
---|---|
![]() Початок вулиці Степана Бандери. Вдалині видно костел святої Марії Магдалини | |
Місцевість | Новий Світ |
Район | Галицький, Франківський |
Назва на честь | Степана Бандери |
Колишні назви | |
Новий Світ, Леона Сапеги, Комсомольська, Фюрстенштрассе, Сталіна, Миру | |
польського періоду (польською) | Nowy Świat, Leona Sapiehy |
радянського періоду (українською) | Комсомольська, Сталіна, Миру |
радянського періоду (російською) | Комсомольская, Сталина, Мира |
Загальні відомості | |
Протяжність | 1 260 м |
Координати початку | 49°50′04″ пн. ш. 24°01′11″ сх. д. / 49.8345806° пн. ш. 24.0198972° сх. д.Координати: 49°50′04″ пн. ш. 24°01′11″ сх. д. / 49.8345806° пн. ш. 24.0198972° сх. д. |
Координати кінця | 49°50′13″ пн. ш. 24°00′14″ сх. д. / 49.8370167° пн. ш. 24.0039139° сх. д. |
поштові індекси | 79013 |
Транспорт | |
Автобуси | № 15, 24, 30, 41, 42, 43, 114 |
Трамваї | № 2, 4, 9 |
Маршрутні таксі | № 7, 15, 24, 41, 42, 43 |
Зупинки громадського транспорту | «Львівська Політехніка», «Вулиця Коновальця», «Вулиця Русових», «Площа Кропивницького», «Вулиця Карпінського» |
Рух | двосторонній |
Будівлі, пам'ятки, інфраструктура | |
Будівлі | № 1—91 |
Архітектурні пам'ятки | № 1, 2, 3, 4, 5, 6, 10, 11, 11а, 12, 14, 16, 20, 23, 24, 25, 31, 33, 35, 37, 39, 43, 46, 47, 47а, 49, 57, 59, 61, 69, 91 |
Храми | Костел святої Марії Магдалини |
Навчальні заклади | Національний університет «Львівська політехніка» |
Поштові відділення | ВПЗ № 13 (вул. Бандери, 24) |
Забудова | бароко, класицизм, історизм, віденська сецесія, конструктивізм |
Зовнішні посилання | |
У проєкті OpenStreetMap | пошук у Nominatim |
Мапа | |
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJqTHlWRU1DVkJNeVZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTROaVZFTUNWQ01GOGxSREFsT1RFbFJEQWxRakFsUkRBbFFrUWxSREFsUWpRbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREVsT0VKZkpVUXdKVUpCSlVRd0pVSkZKVVF3SlVKRUpVUXdKVUkxSlVReEpUZzJMbXB3Wnk4eU5UQndlQzBsUkRBbFFUTWxSREFsUWtJbFJEQWxRamdsUkRFbE9EWWxSREFsUWpCZkpVUXdKVGt4SlVRd0pVSXdKVVF3SlVKRUpVUXdKVUkwSlVRd0pVSTFKVVF4SlRnd0pVUXhKVGhDWHlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE5pNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Прилучаються вулиці: Ірини Калинець, Петра Дорошенка, Михайла Вербицького, Генерала Чупринки, Професорська, , Глибока, Архітекторська, Сергія Єфремова, Карпінського, Євгена Коновальця, , Володимира Антоновича, Митрополита Андрея, Митрополита Ангеловича, Героїв УПА, Федьковича, Шептицьких та площа Маркіяна Шашкевича.
Назва
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJoTHlWRU1DVkJNQ1ZFTVNVNU5pVkVNU1U0T0NWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUkNWRU1TVTRSbDhsUkRBbFFrWWxSREFsUWpVbFJERWxPREFsUkRBbFFqVWxSREFsUWprbFJEQWxRa01sUkRBbFFqVWxSREFsUWtRbFJERWxPRE1sUkRBbFFqSWxSREFsUWpBbFJEQWxRa1FsUkRBbFFrUWxSREVsT0VaZkpVUXdKVUl5SlVReEpUZ3pKVVF3SlVKQ0pVUXdKVUk0SlVReEpUZzJKVVF4SlRrMlh5VkVNQ1U1TVNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDT0Y4bFJEQWxPVUlsUkRFbE9FTWxSREFsUWpJbFJERWxPVFlsUkRBbFFqSXVjR2N1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFNWRU1DVkJNQ1ZFTVNVNU5pVkVNU1U0T0NWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUkNWRU1TVTRSbDhsUkRBbFFrWWxSREFsUWpVbFJERWxPREFsUkRBbFFqVWxSREFsUWprbFJEQWxRa01sUkRBbFFqVWxSREFsUWtRbFJERWxPRE1sUkRBbFFqSWxSREFsUWpBbFJEQWxRa1FsUkRBbFFrUWxSREVsT0VaZkpVUXdKVUl5SlVReEpUZ3pKVVF3SlVKQ0pVUXdKVUk0SlVReEpUZzJKVVF4SlRrMlh5VkVNQ1U1TVNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDT0Y4bFJEQWxPVUlsUkRFbE9FTWxSREFsUWpJbFJERWxPVFlsUkRBbFFqSXVjR2N1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
- 1840—1886 — Новий Світ.
- 1886—1940 — Леона Сапеґи, польського державного і громадського діяча.
- липень 1940 — серпень 1941 — Комсомольська.
- серпень 1941 — грудень 1941 — Леона Сапіги.
- грудень 1941 — липень 1944 — Фюрстенштрассе.
- серпень 1944 — грудень 1944 — Леона Сапіги.
- 1944—1961 — Сталіна.
- 1961—1991 — Миру.
- 17 квітня 1992 — названа на честь українського політичного діяча Степана Бандери, Героя України (посмертно, з 2009 року).
Історія
У XVIII столітті заміська територія вздовж нинішньої вулиці Степана Бандери належала польським аристократам Чарторийським, а на початку XIX століття їх майно розділили на декілька частин, одна з яких дісталася польським князям Сапігам. Дорога, правда без назви, на місці нинішньої вулиці вказана у плані міста в 1750 році, по ній проходила межа між Галицьким і Краківським передмістями Львова. Десь у 1840 році вона почала називатися вулицею Новий Світ, і ця назва розповсюдилася на район на захід від неї (район Новий Світ).
Забудова вулиці почалася в останній чверті XIX століття. У 1877 році на вулиці збудували головний корпус Технічної академії (тепер головний корпус університету «Львівська політехніка»). У радянський період Львівський політехнічний інститут отримав ще декілька будівель на вулиці, для нього були побудовані також нові корпуси. У 1890 році на розі із вулицею Коперника за проєктом архітектора Юзефа Каетана Яновського звели будівлю казарм австрійської жандармерії. За часів Польської республіки тут розміщувалося Головне управління польської поліції Львівського воєводства, пізніше — Львівська тюрма НКВС № 1, при німецькій окупації — гестапо, у 1990-х—2000-х роках — ізолятор СБУ.
У 1894 році по вулиці пустили лінію електричного трамвая. У цей час, в забудові вулиці переважає еклектика і сецесія, характерні для архітектури Львова кінця XIX — початку XX століття.
28 вересня 2020 року розпочалася реконструкція вулиці Степана Бандери. Цьому передувало проєктування реконструкції вулиці у рамках проекту «Вулиця для всіх», який реалізує КУ за фінансової підтримки Львівської міської ради та уряду Німеччини. Проєкт реалізовувався спільно з німецькими експертами та мешканцями, яких було залучено в процес обговорення реконструкції вулиці.
18 грудня 2021 року вулицю Степана Бандери повністю відкрили для проїзду транспорту. Всі роботи виконувала компанія «Онур». Загалом вони обійшлися міському бюджету у 209,5 млн грн. Під час реконструкції було облаштовано дві смуги для суміщеного руху автотранспорту разом з рейковим транспортом, оновлено трамвайні колії та тротуари, прокладено велосмуги з обох боків вулиці, замінено всі інженерні мережі та облаштовано «кишені» для паркування. На тротуарах присутнє тактильне покриття. У рамках реконструкції облаштували пішохідну зону біля Церкви Святих Ольги і Єлизавети. У майбутньому планують створити транспортний хаб на перетині вулиць Степана Бандери та Генерала Чупринки, а також висадити нові дерева.
Споруди і архітектурні пам'ятки
- № 1. Пам'ятка архітектури місцевого значення № 2157
Будівля Львівського міського управління міліції і Львівського міського управління СБУ (колишні казарми жандармерії), до якого примикає колишня політична в'язниця («Тюрма на Лонцького»). Збудована у 1890-х роках за проєктом Юзефа Каетана Яновського, як будинок управління поліції і казарми жандармерії. 23 вересня 2008 року будівлю внесено до переліку памʼяток культурної спадщини, що не підлягають приватизації. - № 2, 4, 6. Сецесійні будинки спроєктовані Владиславом Дердацьким спільно із Вітольдом Мінкевичем у 1909 році і збудовані фірмою Івана Левинського.
- № 3. Колишня будівля Нафтового банку. Збудована фірмою Едмунда Жиховича за проєктом Адольфа Піллера у 1910 році.
- № 5. Збудований у 1910 році ймовірно за проєктом Адольфа Піллера.
- № 7. Будинок споруджений за проєктом Альфреда Каменобродського у 1877 році.
- № 8. Пам'ятка архітектури місцевого значення № 345/1
Колишній костел Святої Марії Магдалени. Нині тут Львівський органний зал. Храм засновано близько 1600 року. Будівництво вів Мартин Годний (1609–1612), Ян Годний та Войцех Келар (приблизно до 1630). У 1753—1758 роках храм розбудував Мартин Урбанік, надавши йому вигляд тринефної базиліки. Статуї святих на фасаді виготовлено Себастьяном Фесінґером. У 1889 році були споруджені завершення веж за проєктом Юліана Захаревича. 23 вересня 2008 року будівлю костелу внесено до переліку памʼяток культурної спадщини, що не підлягають приватизації. - № 9. Житловий будинок, споруджений 1889 року за проєктом Людвіка Балдвіна-Рамулта. У 1906—1914 роках тут містилась майстерня скульптора Тадеуша Блотницького.
- № 11. Пам'ятка архітектури місцевого значення № 192
Будівля Львівської державної комунальної середньої загальноосвітньої школи № 3. До вересня 1939 року — загальноосвітня мішана школа імені святої Марії Магдалини («Магдуся» пол. «Magdusia»). Збудована 1883 року в популярному на той час «аркадовому стилі». Архітектор Юліуш Гохберґер. 23 вересня 2008 року будівлю костелу внесено до переліку памʼяток культурної спадщини, що не підлягають приватизації. - № 12. Пам'ятка архітектури місцевого значення № 194
Головний корпус Львівської політехніки. Збудований за проєктом і під технічним наглядом Юліана Захаревича, відкритий 1877 року. Скульптурне оздоблення Леонарда Марконі, Еміля Шредля, розписи інтер'єру Яна Матейка. - № 14. Пам'ятка архітектури місцевого значення № 195
Будівля Львівської академічної гімназії (з 1906 року; до захоплення Галичини та Волині Радянським Союзом у 1939 році єдина державна гімназія з викладанням українською мовою). - № 16. Житловий будинок зведений у 1909 році. Архітектор Станіслав Дец.
- № 21. Тут на початку XX століття діяла аптека Едварда Брюкнера «Під Агнцем Божим». Будинок у стилі французького неоренесансу споруджено 1884 року за проєктом Юліуша Цибульського.
- № 22. Будинок споруджений за проєктом Юзефа Горнунга у 1911 році.
- № 24. Кутовий будинок на розі із вулицею Карпінського. Споруджений у стилі раціонального модерну, із гротескним трактуванням ордерних елементів, має оригінальну композицію архітектурних об'ємів. Збудований 1913 року на замовлення Берля Фінклера. Архітектор Фердинанд Касслер, скульптури Зигмунта Курчинського.
- № 28. П'ятий навчальний корпус Львівської політехніки, в оформленні якого використаний титан.
- № 29. Триповерховий житловий будинок на розі з вулицею Глибокою. На першому поверсі будинку містяться кафе-бар та перукарня.
- № 30, 32. Комплекс будівель колишнього монастиря Святої Терези з дитячим притулком святої Софії, збудований у 1855—1862 роках за проєктом Йосифа Франца. За радянського часу — військова кафедра, дослідний завод, а пізніше кафедра автомобілів Львівської політехніки.
- № 31, 33. Будинки у стилі орнаментальної сецесії, споруджені у 1908 році для Юзефа Кеніга. Спільний проєкт Владислава Гертманна і Юзефа Пйонтковського. У міжвоєнний період на першому поверсі будинку № 33 містився магазин Марії Лютман.
- № 35, 37, 39. Сецесійні прибуткові будинки архітектора Якуба Кроха, зведені за його власним проєктом до 1905 року.
- № 47, 47а. Стельові розписи сходових кліток будинків виконали художники Ісер Феллер і Моїсей Крох. 15 червня 2015 року в будинку № 47а була відкрита перша кото-кав'ярня в Україні.
- № 55. Навчальний корпус № 7 Львівської політехніки.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlprTHpZeFgwSmhibVJsY25sZlUzUnlaV1YwSlRKRFgweDJhWFpmSlRJNFpHOXZjaVV5T1M1cWNHY3ZNVFV3Y0hndE5qRmZRbUZ1WkdWeWVWOVRkSEpsWlhRbE1rTmZUSFpwZGw4bE1qaGtiMjl5SlRJNUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
- № 59, 61. Власні прибуткові будинки скульптора і архітектора Каспара Юліана Драневича, збудовані ним у 1906 році. Співавтор проєкту Ігнацій Виняж.
- № 69. Дім у стилі модерн з елементами класицизму. Збудований за проєктом Леопольда Райсса за проєктом 1913 року.
- № 71—73. Житлові будинки, споруджені 1897 року за проєктом Людвіка Балдвіна-Рамулта.
- № 87. Житловий будинок споруджений за проєктом Анджея Ґоломба у 1892 році.
- № 89. Прибутковий будинок на розі з нинішньою вулицею Героїв УПА споруджений 1881 року за проєктом Яна Карасінського.
- № 91. Будівля Львівської середньої загальноосвітньої школи № 55, споруджена у 1892—1893 роках за проєктом Броніслава Бауера й Івана Долинського як Мішана школа ім. С. Конарського.
Пам'ятники, пам'ятні таблиці
27 грудня 2015 року на розі вулиць Степана Бандери — Генерала Чупринки — Михайла Вербицького, відбулося урочисте відкриття пам'ятника видатному українському композитору, авторові музики до державного гімну України — Михайлу Вербицькому. Авторами пам'ятника є львівські скульптори Володимир і Андрій Сухорські. Монумент має висоту 2,9 метра. Композиція складається з бронзової скульптури — постаті о. Михайла Вербицького та гранітної стели, на якій вирізьблені ноти мелодії Українського гімну. Замовником на проєктування, виготовлення та встановлення пам'ятника було Львівське регіональне суспільно-культурне товариство «Надсяння». Виготовлення та встановлення пам'ятника відбулося за доброчинні пожертви.
22 листопада 1925 року у річницю листопадових боїв 1918 року відбулося урочисте відкриття пам'ятного знаку «Хрест оборони Львова», встановленого на фасаді загальноосвітньої мішаної школи імені святої Марії Магдалини (нині — львівська державна комунальна середня загальноосвітня школа № 3). До наших днів не зберігся.
Примітки
- Міське відділення поштового зв'язку. Львів—13. ukrposhta.ua. Укрпошта. оригіналу за 4 жовтня 2021. Процитовано 28 січня 2022.
- Маршрути громадського транспорту м. Львова. eway.in.ua. EasyWay. Процитовано 2 січня 2021.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url () - Помилка цитування: Неправильний виклик тегу
<ref>
: для виносок під назвоюадреси
не вказано текст - Список будинків — пам'яток архітектури м. Львова. pomichnyk.org. оригіналу за 17 січня 2021. Процитовано 2 січня 2021.
- . city-adm.lviv.ua. Львівська міська рада. 28 грудня 2000. Архів оригіналу за 12 серпня 2016. Процитовано 27 червня 2016.
- Галицьке передмістя, с. 183.
- Як зміниться вулиця Бандери у Львові після реконструкції. urbanua.org. ГО «Платформа розвитку міст». Процитовано 8 серпня 2022.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url () - Пресслужба ЛМР (22 червня 2021). Реконструкція вул. С. Бандери триває: до кінця року планують завершити роботи і відкрити вулицю для проїзду. city-adm.lviv.ua. Львівська міська рада. Процитовано 8 серпня 2022.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url () - Крутько Дар'я (31 травня 2022). Минулого року у Львові почали реконструкцію вулиці Бандери. Як вона виглядає зараз?. hmarochos.kiev.ua. Хмарочос. Процитовано 8 серпня 2022.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url () - Архітектура Львова… — С. 274, 275.
- Закон України «Про Перелік пам'яток культурної спадщини, що не підлягають приватизації» від 23 вересня 2008 року № 574-VI. rada.gov.ua. Верховна рада України. 23 вересня 2008. оригіналу за 5 червня 2023. Процитовано 2 січня 2021.
- Енциклопедія Львова. — Т. 2. — С. 42.
- Архітектура Львова… — С. 490.
- Енциклопедія Львова. — Т. 2. — С. 322.
- Архітектура Львова… — С. 342.
- Архітектура Львова… — С. 98.
- Архітектура Львова… — С. 139, 140.
- Бірюльов Ю. О. Бальдвін-Рамулт Людвіґ // Енциклопедія сучасної України. — К : Національна академія наук України, Наукове товариство імені Шевченка, 2003. — Т. 2. — С. 180. — ..
- Biriulow J. Rzeźba lwowska. — Warszawa: Neriton, 2007. — S. 114. — .
- Енциклопедія Львова. — Т. 1. — С. 569.
- Архітектура Львова… — С. 282.
- Архітектура Львова… — С. 290, 291.
- Енциклопедія Львова. — Т. 2. — С. 48.
- Енциклопедія Львова. — Т. 1. — С. 81.
- Демків М. В., Лінда С. М. Аналіз стильових та композиційних характеристик об'єктів львівського історизму // Вісник Національного університету «Львівська політехніка». — 2000. — № 410. — С. 359.
- Енциклопедія Львова. — Т. 1. — С. 558.
- Архітектура Львова… — С. 469, 486, 487.
- Бірюльов Ю. О. Мистецтво… — С. 102.
- Архітектура Львова… — С. 301, 302.
- Енциклопедія Львова. — Т. 1. — С. 516.
- Архітектура Львова… — С. 488.
- Енциклопедія Львова. — Т. 3. — С. 632.
- Бірюльов Ю. О. Мистецтво… — С. 79.
- Енциклопедія Львова. — Т. 2. — С. 150.
- Lewicki J. Między tradycją a nowoczesnością: architektura Lwowa lat 1893—1918. — Warszawa: Neriton, 2005. — S. 472, 475, 480. — .
- Енциклопедія Львова. — Т. 1. — С. 629.
- Бірюльов Ю. О. Карасінський Ян // Енциклопедія Львова / За редакцією А. Козицького. — Львів : Літопис, 2010. — Т. 3: К. — С. 103. — .
- Архітектура Львова… — С. 285.
- Діана Лядик (27 грудня 2015). У Львові відкрили пам'ятник Михайлу Вербицькому. portal.lviv.ua. Інформаційна агенція «Львівський портал». Процитовано 1 січня 2016.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url () - Ярема Чуйко (27 грудня 2015). Пам'ятник Михайлу Вербицькому відкрили у Львові. unn.com.ua. Інформаційне агентство «Українські національні новини». Процитовано 1 січня 2016.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url () - У Львові відкрили пам'ятник о. Михайлу Вербицькому, автору гімну України. uagolos.com. 28 грудня 2015. Процитовано 1 січня 2016.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url () - Medyński A. Lwów: ilustrowany przewodnik dla zwiedzających / Aleksander Medyński. — Wyd. 2, przejrz. i uzupeł. — Lwów, 1937. — S. 130. (пол.)
Джерела
- Архітектура Львова: Час і стилі. XIII—XXI ст / М. Бевз, Ю. Бірюльов, Ю. Богданова, В. Дідик, У. Іваночко, Т. Клименюк та інші. — Львів : Центр Європи, 2008. — 720 с. — .
- Енциклопедія Львова / за ред. А. Козицького та І. Підкови. — Львів : Літопис, 2007. — Т. 1: А—Ґ. — 656 с. — .
- Енциклопедія Львова / за ред. А. Козицького. — Львів : Літопис, 2008. — Т. 2: Д—Й. — 608 с. — .
- Енциклопедія Львова / за ред. А. Козицького. — Львів : Літопис, 2010. — Т. 3: К. — 736 с. — .
- Ілько Лемко, Михалик В., Бегляров Г. Бандери вул. // 1243 вулиці Львова (1939—2009). — Львів : Апріорі, 2009. — С. 78—80. — .
- Мельник І. В. Вулиці Львова. — Харків : Фоліо, 2017. — С. 44, 83, 84, 174, 233, 496, 508—515, 539, 548. — .
- Мельник І. В. Широка—Коперника. Вулиця Коперника // Галицьке передмістя та південно-східні околиці королівського столичного міста Львова. — Львів : Апріорі, 2012. — С. 56—58. — (Львівські вулиці і кам'яниці) — .
Посилання
- Проєкт «Вулиці Львова»: вулиця Бандери С. lvivcenter.org. Центр міської історії Центрально-Східної Європи. Процитовано 2 січня 2021.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url () - 3D-Тур: пам'ятник Степану Бандері. virtual.ua. Процитовано 2 січня 2021.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url ()
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi vulici z takoyu nazvoyu Vulicya Banderi Vu licya Stepa na Bande ri vulicya na mezhi Galickogo ta Frankivskogo rajoniv mista Lvova Pochinayetsya vid vulici Kopernika i zakinchuyetsya peretinom z plosheyu Kropivnickogo poryad z yakoyu v 2007 roci buv vstanovlenij pam yatnik Stepanu Banderi ta vuliceyu Gorodockoyu Obmezhuye zi shodu istorichnu miscevist Novij Svit Vulicya Stepana Banderi LvivPochatok vulici Stepana Banderi Vdalini vidno kostel svyatoyi Mariyi MagdaliniPochatok vulici Stepana Banderi Vdalini vidno kostel svyatoyi Mariyi MagdaliniMiscevist Novij SvitRajon Galickij FrankivskijNazva na chest Stepana BanderiKolishni nazviNovij Svit Leona Sapegi Komsomolska Fyurstenshtrasse Stalina Mirupolskogo periodu polskoyu Nowy Swiat Leona Sapiehyradyanskogo periodu ukrayinskoyu Komsomolska Stalina Miruradyanskogo periodu rosijskoyu Komsomolskaya Stalina MiraZagalni vidomostiProtyazhnist 1 260 mKoordinati pochatku 49 50 04 pn sh 24 01 11 sh d 49 8345806 pn sh 24 0198972 sh d 49 8345806 24 0198972 Koordinati 49 50 04 pn sh 24 01 11 sh d 49 8345806 pn sh 24 0198972 sh d 49 8345806 24 0198972Koordinati kincya 49 50 13 pn sh 24 00 14 sh d 49 8370167 pn sh 24 0039139 sh d 49 8370167 24 0039139poshtovi indeksi 79013TransportAvtobusi 15 24 30 41 42 43 114Tramvayi 2 4 9Marshrutni taksi 7 15 24 41 42 43Zupinki gromadskogo transportu Lvivska Politehnika Vulicya Konovalcya Vulicya Rusovih Plosha Kropivnickogo Vulicya Karpinskogo Ruh dvostoronnijBudivli pam yatki infrastrukturaBudivli 1 91Arhitekturni pam yatki 1 2 3 4 5 6 10 11 11a 12 14 16 20 23 24 25 31 33 35 37 39 43 46 47 47a 49 57 59 61 69 91Hrami Kostel svyatoyi Mariyi MagdaliniNavchalni zakladi Nacionalnij universitet Lvivska politehnika Poshtovi viddilennya VPZ 13 vul Banderi 24 Zabudova baroko klasicizm istorizm videnska secesiya konstruktivizmZovnishni posilannyaU proyekti OpenStreetMap poshuk u NominatimMapa Vulicya Banderi u Vikishovishi Vulicya Stepana Banderi bilya 5 go korpusu Lvivskoyi politehniki na perehresti z vulicyami Mitropolita Andreya Antonovicha ta Rusovih Priluchayutsya vulici Irini Kalinec Petra Doroshenka Mihajla Verbickogo Generala Chuprinki Profesorska Gliboka Arhitektorska Sergiya Yefremova Karpinskogo Yevgena Konovalcya Volodimira Antonovicha Mitropolita Andreya Mitropolita Angelovicha Geroyiv UPA Fedkovicha Sheptickih ta plosha Markiyana Shashkevicha NazvaUhvala Lvivskoyi miskradi narodnih deputativ pro perejmenuvannya vulici Miru na vul S Banderi vid 17 kvitnya 1992 roku 1840 1886 Novij Svit 1886 1940 Leona Sapegi polskogo derzhavnogo i gromadskogo diyacha lipen 1940 serpen 1941 Komsomolska serpen 1941 gruden 1941 Leona Sapigi gruden 1941 lipen 1944 Fyurstenshtrasse serpen 1944 gruden 1944 Leona Sapigi 1944 1961 Stalina 1961 1991 Miru 17 kvitnya 1992 nazvana na chest ukrayinskogo politichnogo diyacha Stepana Banderi Geroya Ukrayini posmertno z 2009 roku IstoriyaU XVIII stolitti zamiska teritoriya vzdovzh ninishnoyi vulici Stepana Banderi nalezhala polskim aristokratam Chartorijskim a na pochatku XIX stolittya yih majno rozdilili na dekilka chastin odna z yakih distalasya polskim knyazyam Sapigam Doroga pravda bez nazvi na misci ninishnoyi vulici vkazana u plani mista v 1750 roci po nij prohodila mezha mizh Galickim i Krakivskim peredmistyami Lvova Des u 1840 roci vona pochala nazivatisya vuliceyu Novij Svit i cya nazva rozpovsyudilasya na rajon na zahid vid neyi rajon Novij Svit Zabudova vulici pochalasya v ostannij chverti XIX stolittya U 1877 roci na vulici zbuduvali golovnij korpus Tehnichnoyi akademiyi teper golovnij korpus universitetu Lvivska politehnika U radyanskij period Lvivskij politehnichnij institut otrimav she dekilka budivel na vulici dlya nogo buli pobudovani takozh novi korpusi U 1890 roci na rozi iz vuliceyu Kopernika za proyektom arhitektora Yuzefa Kaetana Yanovskogo zveli budivlyu kazarm avstrijskoyi zhandarmeriyi Za chasiv Polskoyi respubliki tut rozmishuvalosya Golovne upravlinnya polskoyi policiyi Lvivskogo voyevodstva piznishe Lvivska tyurma NKVS 1 pri nimeckij okupaciyi gestapo u 1990 h 2000 h rokah izolyator SBU U 1894 roci po vulici pustili liniyu elektrichnogo tramvaya U cej chas v zabudovi vulici perevazhaye eklektika i secesiya harakterni dlya arhitekturi Lvova kincya XIX pochatku XX stolittya 28 veresnya 2020 roku rozpochalasya rekonstrukciya vulici Stepana Banderi Comu pereduvalo proyektuvannya rekonstrukciyi vulici u ramkah proektu Vulicya dlya vsih yakij realizuye KU za finansovoyi pidtrimki Lvivskoyi miskoyi radi ta uryadu Nimechchini Proyekt realizovuvavsya spilno z nimeckimi ekspertami ta meshkancyami yakih bulo zalucheno v proces obgovorennya rekonstrukciyi vulici 18 grudnya 2021 roku vulicyu Stepana Banderi povnistyu vidkrili dlya proyizdu transportu Vsi roboti vikonuvala kompaniya Onur Zagalom voni obijshlisya miskomu byudzhetu u 209 5 mln grn Pid chas rekonstrukciyi bulo oblashtovano dvi smugi dlya sumishenogo ruhu avtotransportu razom z rejkovim transportom onovleno tramvajni koliyi ta trotuari prokladeno velosmugi z oboh bokiv vulici zamineno vsi inzhenerni merezhi ta oblashtovano kisheni dlya parkuvannya Na trotuarah prisutnye taktilne pokrittya U ramkah rekonstrukciyi oblashtuvali pishohidnu zonu bilya Cerkvi Svyatih Olgi i Yelizaveti U majbutnomu planuyut stvoriti transportnij hab na peretini vulic Stepana Banderi ta Generala Chuprinki a takozh visaditi novi dereva Sporudi i arhitekturni pam yatki 1 Pam yatka arhitekturi miscevogo znachennya 2157 Budivlya Lvivskogo miskogo upravlinnya miliciyi i Lvivskogo miskogo upravlinnya SBU kolishni kazarmi zhandarmeriyi do yakogo primikaye kolishnya politichna v yaznicya Tyurma na Lonckogo Zbudovana u 1890 h rokah za proyektom Yuzefa Kaetana Yanovskogo yak budinok upravlinnya policiyi i kazarmi zhandarmeriyi 23 veresnya 2008 roku budivlyu vneseno do pereliku pamʼyatok kulturnoyi spadshini sho ne pidlyagayut privatizaciyi 2 4 6 Secesijni budinki sproyektovani Vladislavom Derdackim spilno iz Vitoldom Minkevichem u 1909 roci i zbudovani firmoyu Ivana Levinskogo 3 Kolishnya budivlya Naftovogo banku Zbudovana firmoyu Edmunda Zhihovicha za proyektom Adolfa Pillera u 1910 roci 5 Zbudovanij u 1910 roci jmovirno za proyektom Adolfa Pillera 7 Budinok sporudzhenij za proyektom Alfreda Kamenobrodskogo u 1877 roci 8 Pam yatka arhitekturi miscevogo znachennya 345 1 Kolishnij kostel Svyatoyi Mariyi Magdaleni Nini tut Lvivskij organnij zal Hram zasnovano blizko 1600 roku Budivnictvo viv Martin Godnij 1609 1612 Yan Godnij ta Vojceh Kelar priblizno do 1630 U 1753 1758 rokah hram rozbuduvav Martin Urbanik nadavshi jomu viglyad trinefnoyi baziliki Statuyi svyatih na fasadi vigotovleno Sebastyanom Fesingerom U 1889 roci buli sporudzheni zavershennya vezh za proyektom Yuliana Zaharevicha 23 veresnya 2008 roku budivlyu kostelu vneseno do pereliku pamʼyatok kulturnoyi spadshini sho ne pidlyagayut privatizaciyi 9 Zhitlovij budinok sporudzhenij 1889 roku za proyektom Lyudvika Baldvina Ramulta U 1906 1914 rokah tut mistilas majsternya skulptora Tadeusha Blotnickogo 11 Pam yatka arhitekturi miscevogo znachennya 192 Budivlya Lvivskoyi derzhavnoyi komunalnoyi serednoyi zagalnoosvitnoyi shkoli 3 Do veresnya 1939 roku zagalnoosvitnya mishana shkola imeni svyatoyi Mariyi Magdalini Magdusya pol Magdusia Zbudovana 1883 roku v populyarnomu na toj chas arkadovomu stili Arhitektor Yuliush Gohberger 23 veresnya 2008 roku budivlyu kostelu vneseno do pereliku pamʼyatok kulturnoyi spadshini sho ne pidlyagayut privatizaciyi 12 Pam yatka arhitekturi miscevogo znachennya 194 Golovnij korpus Lvivskoyi politehniki Zbudovanij za proyektom i pid tehnichnim naglyadom Yuliana Zaharevicha vidkritij 1877 roku Skulpturne ozdoblennya Leonarda Markoni Emilya Shredlya rozpisi inter yeru Yana Matejka 14 Pam yatka arhitekturi miscevogo znachennya 195 Budivlya Lvivskoyi akademichnoyi gimnaziyi z 1906 roku do zahoplennya Galichini ta Volini Radyanskim Soyuzom u 1939 roci yedina derzhavna gimnaziya z vikladannyam ukrayinskoyu movoyu 16 Zhitlovij budinok zvedenij u 1909 roci Arhitektor Stanislav Dec 21 Tut na pochatku XX stolittya diyala apteka Edvarda Bryuknera Pid Agncem Bozhim Budinok u stili francuzkogo neorenesansu sporudzheno 1884 roku za proyektom Yuliusha Cibulskogo 22 Budinok sporudzhenij za proyektom Yuzefa Gornunga u 1911 roci 24 Kutovij budinok na rozi iz vuliceyu Karpinskogo Sporudzhenij u stili racionalnogo modernu iz grotesknim traktuvannyam ordernih elementiv maye originalnu kompoziciyu arhitekturnih ob yemiv Zbudovanij 1913 roku na zamovlennya Berlya Finklera Arhitektor Ferdinand Kassler skulpturi Zigmunta Kurchinskogo 28 P yatij navchalnij korpus Lvivskoyi politehniki v oformlenni yakogo vikoristanij titan 29 Tripoverhovij zhitlovij budinok na rozi z vuliceyu Glibokoyu Na pershomu poversi budinku mistyatsya kafe bar ta perukarnya 30 32 Kompleks budivel kolishnogo monastirya Svyatoyi Terezi z dityachim pritulkom svyatoyi Sofiyi zbudovanij u 1855 1862 rokah za proyektom Josifa Franca Za radyanskogo chasu vijskova kafedra doslidnij zavod a piznishe kafedra avtomobiliv Lvivskoyi politehniki 31 33 Budinki u stili ornamentalnoyi secesiyi sporudzheni u 1908 roci dlya Yuzefa Keniga Spilnij proyekt Vladislava Gertmanna i Yuzefa Pjontkovskogo U mizhvoyennij period na pershomu poversi budinku 33 mistivsya magazin Mariyi Lyutman 35 37 39 Secesijni pributkovi budinki arhitektora Yakuba Kroha zvedeni za jogo vlasnim proyektom do 1905 roku 47 47a Stelovi rozpisi shodovih klitok budinkiv vikonali hudozhniki Iser Feller i Moyisej Kroh 15 chervnya 2015 roku v budinku 47a bula vidkrita persha koto kav yarnya v Ukrayini 55 Navchalnij korpus 7 Lvivskoyi politehniki Secesijni dveri kolishnogo pributkovogo budinku arhitektora Kaspera Yuliana Dranevicha 1906 vul Banderi 61 59 61 Vlasni pributkovi budinki skulptora i arhitektora Kaspara Yuliana Dranevicha zbudovani nim u 1906 roci Spivavtor proyektu Ignacij Vinyazh 69 Dim u stili modern z elementami klasicizmu Zbudovanij za proyektom Leopolda Rajssa za proyektom 1913 roku 71 73 Zhitlovi budinki sporudzheni 1897 roku za proyektom Lyudvika Baldvina Ramulta 87 Zhitlovij budinok sporudzhenij za proyektom Andzheya Golomba u 1892 roci 89 Pributkovij budinok na rozi z ninishnoyu vuliceyu Geroyiv UPA sporudzhenij 1881 roku za proyektom Yana Karasinskogo 91 Budivlya Lvivskoyi serednoyi zagalnoosvitnoyi shkoli 55 sporudzhena u 1892 1893 rokah za proyektom Bronislava Bauera j Ivana Dolinskogo yak Mishana shkola im S Konarskogo Pam yatniki pam yatni tablici27 grudnya 2015 roku na rozi vulic Stepana Banderi Generala Chuprinki Mihajla Verbickogo vidbulosya urochiste vidkrittya pam yatnika vidatnomu ukrayinskomu kompozitoru avtorovi muziki do derzhavnogo gimnu Ukrayini Mihajlu Verbickomu Avtorami pam yatnika ye lvivski skulptori Volodimir i Andrij Suhorski Monument maye visotu 2 9 metra Kompoziciya skladayetsya z bronzovoyi skulpturi postati o Mihajla Verbickogo ta granitnoyi steli na yakij virizbleni noti melodiyi Ukrayinskogo gimnu Zamovnikom na proyektuvannya vigotovlennya ta vstanovlennya pam yatnika bulo Lvivske regionalne suspilno kulturne tovaristvo Nadsyannya Vigotovlennya ta vstanovlennya pam yatnika vidbulosya za dobrochinni pozhertvi 22 listopada 1925 roku u richnicyu listopadovih boyiv 1918 roku vidbulosya urochiste vidkrittya pam yatnogo znaku Hrest oboroni Lvova vstanovlenogo na fasadi zagalnoosvitnoyi mishanoyi shkoli imeni svyatoyi Mariyi Magdalini nini lvivska derzhavna komunalna serednya zagalnoosvitnya shkola 3 Do nashih dniv ne zberigsya PrimitkiMiske viddilennya poshtovogo zv yazku Lviv 13 ukrposhta ua Ukrposhta originalu za 4 zhovtnya 2021 Procitovano 28 sichnya 2022 Marshruti gromadskogo transportu m Lvova eway in ua EasyWay Procitovano 2 sichnya 2021 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya Pomilka cituvannya Nepravilnij viklik tegu lt ref gt dlya vinosok pid nazvoyu adresi ne vkazano tekst Spisok budinkiv pam yatok arhitekturi m Lvova pomichnyk org originalu za 17 sichnya 2021 Procitovano 2 sichnya 2021 city adm lviv ua Lvivska miska rada 28 grudnya 2000 Arhiv originalu za 12 serpnya 2016 Procitovano 27 chervnya 2016 Galicke peredmistya s 183 Yak zminitsya vulicya Banderi u Lvovi pislya rekonstrukciyi urbanua org GO Platforma rozvitku mist Procitovano 8 serpnya 2022 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya Pressluzhba LMR 22 chervnya 2021 Rekonstrukciya vul S Banderi trivaye do kincya roku planuyut zavershiti roboti i vidkriti vulicyu dlya proyizdu city adm lviv ua Lvivska miska rada Procitovano 8 serpnya 2022 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya Krutko Dar ya 31 travnya 2022 Minulogo roku u Lvovi pochali rekonstrukciyu vulici Banderi Yak vona viglyadaye zaraz hmarochos kiev ua Hmarochos Procitovano 8 serpnya 2022 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya Arhitektura Lvova S 274 275 Zakon Ukrayini Pro Perelik pam yatok kulturnoyi spadshini sho ne pidlyagayut privatizaciyi vid 23 veresnya 2008 roku 574 VI rada gov ua Verhovna rada Ukrayini 23 veresnya 2008 originalu za 5 chervnya 2023 Procitovano 2 sichnya 2021 Enciklopediya Lvova T 2 S 42 Arhitektura Lvova S 490 Enciklopediya Lvova T 2 S 322 Arhitektura Lvova S 342 Arhitektura Lvova S 98 Arhitektura Lvova S 139 140 Biryulov Yu O Baldvin Ramult Lyudvig Enciklopediya suchasnoyi Ukrayini K Nacionalna akademiya nauk Ukrayini Naukove tovaristvo imeni Shevchenka 2003 T 2 S 180 ISBN 966 02 2681 0 Biriulow J Rzezba lwowska Warszawa Neriton 2007 S 114 ISBN 978 83 7543 009 7 Enciklopediya Lvova T 1 S 569 Arhitektura Lvova S 282 Arhitektura Lvova S 290 291 Enciklopediya Lvova T 2 S 48 Enciklopediya Lvova T 1 S 81 Demkiv M V Linda S M Analiz stilovih ta kompozicijnih harakteristik ob yektiv lvivskogo istorizmu Visnik Nacionalnogo universitetu Lvivska politehnika 2000 410 S 359 Enciklopediya Lvova T 1 S 558 Arhitektura Lvova S 469 486 487 Biryulov Yu O Mistectvo S 102 Arhitektura Lvova S 301 302 Enciklopediya Lvova T 1 S 516 Arhitektura Lvova S 488 Enciklopediya Lvova T 3 S 632 Biryulov Yu O Mistectvo S 79 Enciklopediya Lvova T 2 S 150 Lewicki J Miedzy tradycja a nowoczesnoscia architektura Lwowa lat 1893 1918 Warszawa Neriton 2005 S 472 475 480 ISBN 83 88372 29 7 Enciklopediya Lvova T 1 S 629 Biryulov Yu O Karasinskij Yan Enciklopediya Lvova Za redakciyeyu A Kozickogo Lviv Litopis 2010 T 3 K S 103 ISBN 978 966 7007 99 7 Arhitektura Lvova S 285 Diana Lyadik 27 grudnya 2015 U Lvovi vidkrili pam yatnik Mihajlu Verbickomu portal lviv ua Informacijna agenciya Lvivskij portal Procitovano 1 sichnya 2016 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya Yarema Chujko 27 grudnya 2015 Pam yatnik Mihajlu Verbickomu vidkrili u Lvovi unn com ua Informacijne agentstvo Ukrayinski nacionalni novini Procitovano 1 sichnya 2016 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya U Lvovi vidkrili pam yatnik o Mihajlu Verbickomu avtoru gimnu Ukrayini uagolos com 28 grudnya 2015 Procitovano 1 sichnya 2016 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya Medynski A Lwow ilustrowany przewodnik dla zwiedzajacych Aleksander Medynski Wyd 2 przejrz i uzupel Lwow 1937 S 130 pol DzherelaVulicya Stepana Banderi u sestrinskih Vikiproyektah Portal Lviv Proyekt Lviv Vulicya Stepana Banderi u Vikishovishi Arhitektura Lvova Chas i stili XIII XXI st M Bevz Yu Biryulov Yu Bogdanova V Didik U Ivanochko T Klimenyuk ta inshi Lviv Centr Yevropi 2008 720 s ISBN 978 966 7022 77 8 Enciklopediya Lvova za red A Kozickogo ta I Pidkovi Lviv Litopis 2007 T 1 A G 656 s ISBN 978 966 7007 68 8 Enciklopediya Lvova za red A Kozickogo Lviv Litopis 2008 T 2 D J 608 s ISBN 978 966 7007 69 0 Enciklopediya Lvova za red A Kozickogo Lviv Litopis 2010 T 3 K 736 s ISBN 978 966 7007 99 7 Ilko Lemko Mihalik V Beglyarov G Banderi vul 1243 vulici Lvova 1939 2009 Lviv Apriori 2009 S 78 80 ISBN 978 966 2154 24 5 Melnik I V Vulici Lvova Harkiv Folio 2017 S 44 83 84 174 233 496 508 515 539 548 ISBN 978 966 03 7863 6 Melnik I V Shiroka Kopernika Vulicya Kopernika Galicke peredmistya ta pivdenno shidni okolici korolivskogo stolichnogo mista Lvova Lviv Apriori 2012 S 56 58 Lvivski vulici i kam yanici ISBN 978 617 629 076 6 PosilannyaProyekt Vulici Lvova vulicya Banderi S lvivcenter org Centr miskoyi istoriyi Centralno Shidnoyi Yevropi Procitovano 2 sichnya 2021 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya 3D Tur pam yatnik Stepanu Banderi virtual ua Procitovano 2 sichnya 2021 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya