Влади́мирська óбласть (рос. Влади́мирская о́бласть) — суб'єкт Російської Федерації. Межує з Московською, Ярославською, Івановською, Рязанською і Нижньогородською областями. Входить до складу Центрального федерального округу.
- Обласний центр — місто Владимир, відстань від Владимира до Москви — 190 км
- Площа — 29 000 км²
- Населення — 1 358 416 осіб (2020). Щільність населення: 48,6 oc/км² (2020), питома вага міського населення: 77,5 % (2006) (78,5 % — 2005)
- 14 серпня —
Владимирська область | |||
---|---|---|---|
рос. Владимирская область | |||
![]() | |||
| |||
Країна | | ||
Фед. округ | Центральний | ||
Адмін. центр | Владимир | ||
Глава | d | ||
Дата утворення | 14 серпня 1944 | ||
Оф. вебсайт | avo.ru(рос.) | ||
Географія | |||
Координати | 56°05′ пн. ш. 40°37′ сх. д. / 56.083° пн. ш. 40.617° сх. д. | ||
Площа | 29 000 км² () | ||
• внутр. вод | 0,3 % | ||
Часовий пояс | MSK () | ||
Населення | |||
Чисельність | 1 358 416 (30-а) (2020) | ||
Густота | 48.6/км² | ||
Економіка | |||
Економ. район | |||
Коди | |||
ISO 3166-2 | RU-VLA | ||
ЗКАТО | 17 | ||
Суб'єкта РФ | 33 | ||
Телефонний | (+7) | ||
Карти | |||
| |||
|
Ця стаття містить правописні, лексичні, граматичні, стилістичні або інші мовні помилки, які треба виправити. (серпень 2019) |
Географія
Географічне положення
Владимирська область розташована у центрі Європейської частини Росії на півдні Волзько-Окського межиріччя, за 200 км на схід від Москви. Владимирська область простягнулася на 170 км із півночі на південь і на 280 км — із заходу на схід.
Рельєф, геологічна будова й корисні копалини
Територія розташована у центрі Східноєвропейської рівнини, основна частина території — слабко горбиста рівнина із загальним зниженням від Клинсько-Дмитровської гряди (висоти до 271 м) на півночі, через Владимирське (Юр'єве) Опілля (висота до 236 м), далі на південь до Мещерської низовини (переважна висота 120 м) і на схід через (до 184 м) і (верхня точка — 191 м) до (близько 90 м) і гирло Клязьми (67 м). Через урвисті схили височини регіон має рекреаційні (зимові види спорту) ресурси й гідроакумуляційні можливості.
Основними мінеральними ресурсами області є вапняки, торф, будівельні піски й камені, вогнетривкі й цегельні глини. Запаси торфу в розмірі 59 млн тонн, основна їхня частина залягає в межах Мещерської низовини. Загальний обсяг покладів вапняків становлять 30 млн тонн, розташовані у районі Оксько-Цнинського валу, де їхні товщі досягають 130 метрів (Ковровський, В'язниківський, Судогодський, Селивановський райони).
Кварцові піски — чисті, дрібні, майже без домішок глинистих часток льодовикового походження мають федеральне значення, у більших кількостях залягають у південних районах області (Гусь-Хрустальний і Меленковський райони). Використовуються піски для виробництва скла й кришталю. Також в області є фосфорити, залізна руда, є невеликі поклади гіпсу, флюсових матеріалів і металургійних доломітів місцевого значення. На території області зустрічаються природні джерела мінеральних вод.
Клімат
Клімат області помірно континентальний, тривалість періоду із середньодобовою температурою нижче 0 °C — 137 днів, середньорічна температура 5 °C (стандартне відхилення 12 °C), середня температура січня −13°С, липня +19°С, середня товщина сніжного покриву 40 мм (лежить у середньому 144 дня). Середньорічна кількість опадів 420—740 мм, тривалість вегетаційного періоду 160—180 днів.
Гідрографія
Загальна площа поверхневих вод становить 32,9 тис. га.
Основні річки області Клязьма й Ока. Територією області протікають сотні середніх і малих річок, загальною довжиною понад 8,6 тис. км (їхня кількість разом зі струмками доходить до 560). Клязьма впадає в Оку на південно-східній окраїні по межі з Нижньогородською областю. Найбільші притоки Клязьми: (із притокою ), (із притоками Великий й ), , , , Судогда, Уводь, , , притоки Оки: Гусь, й Ушна, біля Александрова бере початок притока Волги — Дубна.
Є близько 300 озер загальною площею в п'ять тисяч гектарів. Більшість із них мілководні, безстічні, деякі мають торф'яний шар. Походження озер різне. Численні озера розкидані долинами річок. Найбільші з них — Урвановське (завдовжки 12 км) і Віша (завдовжки близько 10 км). На Мещерській низовині й на північному заході області є озера давніх алювіальних долин: Ісіхри, Святе тощо. Озера карстового походження, розташовані у низов'ях Клязьми й у центрі округу В'язники (північний схід області), мають сильно мінералізовану воду й пов'язані між собою підземними водотоками. Найбільше й найглибше з них — озеро . Біля Александрова та Юр'єв-Польському районі є озера льодовикового походження невеликих розмірів.
Основні масиви боліт регіону (загальна їхня площа становить 37,4 тис. га) лежать у Мещерській і Балахнінській низовинах.
Ґрунти
У регіоні зустрічаються:
- родючі темнобарвні карбонатні й сірі лісові — займають 417,5 тис. га або 14,3 % загальної площі (Суздальський і Юр'єв-Польський райони, частини Александровського, Кольчугінського й Собінського районів)
- дернові алювіальні (заплавні) по берегах Оки й Клязьми
- дерено-підзолисті ґрунти, що сформувалися під хвойними й мішаними лісами середньосуглинистого типу (В'язниківський, Муромський, частково Ковровський, Камешковський, Гороховецький, Селівановський, Собінський, Кіржацький, Александровський райони)
- супіщаного й піщаного типів (Гусь-Хрустальний, Меленковський, Петушинський, Судогодський райони, південні частини Кіржацького, Собінського, Муромського й Селівановського районів)
- підзолисто-болотні й болотні в межах Мещерської низовини й Гороховецьких боліт
Відзначається недостатня забезпеченість ґрунтів бором і сіркою, 85—98 % ґрунтів належать до категорії малозабезпечених цинком.
Деградація земель найпоширеніша у вигляді водної ерозії — близько 175 тис. га еродованих земель і близько 700 тис. га — ерозіонебезпечних.
Рослинність
Область розташована у субтайговій рослинній зоні. Переважають широколистяно-темнохвойні мішані ліси з вкрапленнями соснового лісу на південному сході, широколистяно-соснових й сосново—сухотравних лісів на Гороховецькому пасмі, заплавна рослинність берегів Оки й Клязьми й рослинність боліт у низинах регіону.
Найважливішим сировинним запасом і природним багатством Владимирської області є ліси, які покривають 1520,9 тис. га (42 % території регіону). Запаси деревини — 209 млн м³, у тому числі хвойних порід — 137,5 млн м³. Розрахункова лісосіка області використовується на 90 %, щорічно вирубується близько 9 тис. га лісу для промислових цілей.
Багата й славиться своєю рослинністю зволожена Мещера, тут збирають малину, суницю, смородину, особливо багато чорниці, брусниці, калини й журавлини, численні гриби й лікарські рослини (багно болотне, хвощ польовий, деревій звичайний, звіробій, м'ята, кропива, конвалія тощо). Різноманітні типи водоростей, мохів, лишайників.
Особливої охорони вимагають 14 видів, серед них — сальвінія плаваюча, рдесник Фриса, ірис сибірський, верба чорнична. Багато болотних співтовариств відносять до рідких і зникаючих.
Тваринний світ
У сучасній фауні налічується понад 50 видів ссавців, серед яких: лось, кабан, сарна, благородний олень і лань, рись, вовк, вивірка, заєць, куниця, лисиця, тхір, борсук й інші хутрові звірі (полювання відкрите з жовтня по лютий), 5 видів плазунів і 10 видів земноводних. У Червону книгу РФ внесена хохуля звичайна.
На території області живе 216 видів птахів, серед яких: глухар, тетерук, орябок, сіра куріпка, вальдшнеп, гусак, качка тощо.
Водойми регіону також багаті річковою й озерною рибою численних видів (в'юн, плітка, щука, окунь, карась, краснопірка, у Клязьмі зустрічається стерлядь), риболовля популярна як влітку, так і взимку (). Діє декілька мисливських господарств.
Охорона природи
Екологічна ситуація в області в цілому сприятлива. На півдні області на території Гусь-Хрустального району виділена територія під Національний парк «Мещора», пам'ятка природи — озеро , частина федерального заказника «Клязьминський» (північний схід Ковровського району), що охороняє хохулю й у цілому природний комплекс заплави Клязьми, федеральний заказник «Муромський» у заплаві Оки, площею 56 200 га, що охороняє хохулю, і мисливських тварин регіону, а також пам'ятка природи озеро Віша. Створена й ведеться .
Головними осередками забруднення є промислові центри регіону — міста Владимир, Ковров, Муром; періодичні пожежі й порушення екосистем в осушених торф'яних болотах північного заходу й території активного тваринництва.
Історія регіону
Знайдені стоянки людини верхнього палеоліту (близько 25 тис. років до н. е.) «Сунгирь». говорять про заселеність Владимирської землі з найдавніших часів. Археологічні розкопки Мурома й інших поселень розповідають нам про фіно-угорське коріння цих земель. Найнаочніші пам'ятки історії — збережені міста нагадують про середньовічну історію — пік культурного розвитку цих місць, а докладні документи про історію останніх сторіч (Владимирська губернія, ).
Населення
Область практично мононаціональна: більшість населення — росіяни.
Росіяни | 1443,9 |
Українці | 16,8 |
Татари | 8,7 |
Білоруси | 5,7 |
Вірмени | 5,0 |
Мордва | 3,6 |
Азербайджанці | 3,1 |
Чуваші | 2,3 |
Цигани | 2,3 |
Молдовани | 2,1 |
Німці | 1,4 |
Грузини | 1,0 |
Марійці | 1,0 |
показані народи з чисельністю понад 1000 осіб |
Муніципальні райони й міські округи Владимирської області
Міські округи:
Муніципальні райони:
- Александровський район
- В'язниківський район
- Гороховецький район
- Гусь-Хрустальний район
- Камєшковський район
- Кіржацький район
- Ковровський район
- Кольчугінський район
- Меленківський район
- Муромський район
- Петушинський район
- Селівановський район
- Собінський район
- Судогодський район
- Суздальський район
- Юр'єв-Польський район
Населені пункти з кількістю мешканців понад 7 тисяч 2007 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
Економіка
Центральне місце в економіці займає промисловість, особливий вплив на розвиток має федеральний транспорт, представлений декількома найбільшими магістралями. Федеральне фінансування в балансі регіонального бюджету досягає 25 % (2006). Частка сільського господарства у ВРП — 12 %. Регіональним керівництвом підтримується розвиток екскурсійно-історичного й екологічного туризму.
Промисловість
У структурі промисловості основну роль грає машинобудування, що створює до 40 % промислового продукту, істотне значення грає харчова промисловість (до 17 % промислового продукту), електроенергетика (10 %), скляна (до 7 %) і легка (близько 5 %) промисловості.
Машинобудування
Основні центри машинобудування — Владимир, Ковров, Муром. Значимі підприємства:
- , , Електроприлад
- , , Завод ім. Дегтярьова
- , , Муромський тепловозобудівний завод
- Заводи автомобільних комплектуючих: «Автосвет» (Киржач) і ОСВАР (В'язники), «Стакол» (Петушки), Автоприбор (Владимир).
Харчова промисловість
Найрозвиненіша переробка молочної продукції й кондитерське виробництво
- Найбільші об'єднання підприємств — «Молоко» і «Ополье»
- Кондитерська фабрика «Штольверк Рус» концерну Kraft Foods
Енергетика
Регіон має істотний електроенергодефіцит, потреба на 3/4 покривається з ОЕС центру через Владимирські електромережі. Найбільші об'єкти — потужністю в 400 МВт, і вузлова 750 кВ потужністю 2500 МВА. Цікаво, що на початку 1940-х було практично почате будівництво двох гідровузлів з ГЕС на Клязьмі, що зупинилося з початком війни. Діяли невеликі мінігес на Нерлі, біля села Фінеєво на Кіржачі, безліч водяних млинів.
Споживання енергоресурсів в 1999 році склало:
- Природний газ — 2,6 млрд м³
- Вугілля — 323 тис. т
- Нафтопродуктів — 647 тис. т
- Імпорт електроенергії — 3,9 млрд кВт·год
Скляна промисловість
Гусівський кришталевий завод ЗАТ «Символ» — близько 60 % російського скла (м. Курлово) ВАТ (селище Красне Ехо) ТОВ «РАСКО» (селище Анопіно)
Транспорт
Основний вантажопотік регіону проходить трьома із чотирьох напрямків Транссиба, крім того, у регіоні розташована частина великого кільця московської залізниці, залізниці Александров — Іваново й Камєшково — Іваново. Розвинена й мережа внутрішніх залізниць; залізниці Ковров — Муром, Владимир — Тума, відгалуження на Судогду, Радужний, Уршельський і Фролищі. Найбільші локомотивні депо Александров, Владимир і Муром. Оператор ВАТ «РЖД».
На другому місці за обсягом транспортування трубопровідний транспорт:
- Дві нитки нафтопроводу Нижній Новгород — Рязань і дві нитки Нижній Новгород — Ярославль (сумарно не менш 45 млн т/рік), що забезпечують транзит західно-сибірської й волзько-уральської нафти до Московського, Ярославського, Рязанського й Кириського НПЗ, і до порту Приморськ на експорт. (ВАТ АК «Транснєфть»)
- Газопроводи Нижній Новгород — Центр (КС Муром) і Нижній Новгород — Щолково з відгалуженнями на Іваново й південні райони області, сумарний транзит понад 6 млрд м³/рік. ВАТ «Газпром»
- Продуктопровід (МНПП) Кстово — Рязань (не менш 2 млн т/рік в основному дизельного палива) з відгалуженнями на Судогду й В'язники. Перекачувальна станція з нафтосховищами у селищі Второво, заплановане будівництво трубопроводу Второво — потужністю 8,4 млн т/рік дизельного палива, збільшення ємності резервуарів аж до 80 тис. м³, а потужності всього вузла до 24,6 млн т/рік (проект «Сєвєр» ВАТ «Транснєфтєпродукт»).
З автомобільних шляхів найбільш значима автодорога М7 «Волга» до 10 млн т/рік, а також ділянки автошляхів А108 БМК, і слабко підтримувані федеральна Владимир — Кострома, Владимир — Муром, Нижній Новгород — Касимов.
Магістральні лінії електропередач:
- ВЛ 750 кВ Калінінська АЕС —
- 2хвл 500 кВ Жигулівська ГЕС — Москва
- — Москва
- ВЛ 500 кВ Костромська ГРЕС — Владимирська ПС.
Тільки для внутрішнього споживання (не рахуючи транзит) у регіон перекидається понад 4 млрд кВт·год/рік (що еквівалентно близько 0,7 млн т/рік мазуту для типової електростанції).
Розвинене вантажне й пасажирське судноплавство по Клязьмі й особливо Оці, порти В'язники й Муром, .
Аеропорт місцевих авіаліній за 5 км від Владимира, посадкові майданчики у В'язниках, Гороховці, численні військові аеродроми. Над регіоном проходить значна частина повітряних коридорів східного напрямку від Москви.
Варто відзначити розвинені тролейбусні системи Владимира й Коврова.
Збережений вузькоколійний рух, у тому числі й пасажирський по Островському й Бакшеєвському, Мезіновському й Гусівському болотах Мещери.
Сільське господарство
Спеціалізується на рослинництві, молочно-м'ясному скотарстві й птахівництві. Провідна галузь сільського господарства — тваринництво молочно-м'ясного напрямку. Розводять велику рогату худобу, свиней, овець, кіз. Конярство (владимирські ваговози). Площа сільгоспугідь — 930,9 тис. га (32,1 % земельного фонду), у тому числі рілля — 66,8 %. Посівні площі становлять 476,5 тис. га, з яких 58,7 % займають кормові культури, 29 % — зернові. Із зернових вирощують пшеницю, жито, ячмінь, овес. Планується розширення посівів ріпаку (для виробництва ріпакової олії), а також спеціальних сортів картоплі й овочів (для переробки на місці, виробництва овочевих соків). Близько 25 спеціалізованих підприємств займаються вирощуванням племінної худоби. Кілька рибних господарств (найбільше з них «Ворша»), численні пасіки.
Наука, освіта й культура
Науковими дослідженнями в області займаються понад 30 організацій. Серед них:
- НИКТИ тракторних і комбайнових двигунів
- ТОВ «НДІ Стекла»
- Вникипти органічних добрив і торфу
- ВНИИ захисту тварин
- ВНИИ синтезу мінеральної сировини
- ВНИИ ветеринарній вірусології й мікробіології (Вольгінський)
- ВАТ «Нипкити електромашинобудування»
- ГНИИ лазерний центр РФ «Радуга» (ЗАТУ Радужний)
- ВНИИ «Сигнал»
- ВАТ НИПТИ «Мікрон»
- ГП «Владимирський НДІ сільського господарства»
Найбільші представники системи утворення:
У регіоні діють виправно-освітні й трудові установи, у тому числі кілька підліткових і юнацьких.
Обласний драматичний театр, Ляльковий театр, Владимирська філармонія, Обласна наукова бібліотека, сучасні кінотеатри «Кіномакс-Буревісник» (Владимир) і «Октябр» (Муром), щорічний фестиваль анімаційного кіно (Суздаль).
З художніх промислів розвинені вишивка, ювелірна справа, (селище Мстьора).
Основна релігія — православне християнство має глибоке історичне коріння. Тут безліч діючих монастирів, храмів і каплиць зі значними приходами, основна регулююча структура — Російська православна церква.
Рекреація, спорт
Область знаменита збереженими древніми російськими містами Александров, Владимир, Гороховець, Кідекша, Муром, Юр'єв-Польський, Гусь-Хрустальний, їхніми архітектурно-історичними, культурними й релігійними пам'ятками, місцем православного паломництва — містом Суздаль (Александровський, Покровський, Спасо-Євфиміїв, і Ризоположенський монастирі), унікальним архітектурно-ландшафтним пам'яткою — Церквою Покрова на Нерлі в Боголюбово. По області проходить основна частина маршрутів знаменитого Золотого кільця Росії. Часто відвідуваним туристами місцем стала історична в'язниця «Владимирський централ».
Найбільший природоохоронний об'єкт, національний парк «Мещера» — популярне місце туризму й відпочинку (байдаркові, лижні, піші й велопоходи, полювання, риболовля, відпочинок у води, збір грибів і ягід), туристичні бази. Не менш популярні серед байдарочників річки північно-заходу області (Кіржач, , ). Завдяки своїй віддаленості й доступності популярні озера парку , розвинене туристичне й спортивне судноплавство Окою й Клязьмою.
Сноуборд-Центр у селі Сновиці Суздальського району, гірськолижний спуск «Пужалова гора» у Гороховці, парашутний спорт на аеродромах Кіржача, Александрова й , розвинений пейнтбол, картинг, у Ковровi розвинений мотоциклетний спорт, автотріал у болотах області, дайвінг у глибоких озерах Балахнинської низини, Футбольні клуби «Торпедо» і «Локомотив» (Муром). Стадіон «Торпедо» місткістю 26,000 людин (м. Владимир).
Розвиваються дачні й садові ділянки поблизу великих міст і особливо наближені до Москви території на заході області.
Примітки
- . Архів оригіналу за 26 березня 2020. Процитовано 27 травня 2020.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
Джерела
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Category:Vladimir Oblast |
- Офіційний сервер міста Владимира й Владимирської області [ 30 січня 2009 у Wayback Machine.] (рос.)
- Законодавчі Збори Владимирської області [ 28 січня 2012 у Wayback Machine.] (рос.)
- (рос.)
![]() ![]() | ![]() | |
![]() | ![]() | ![]() |
![]() | ![]() |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Vladi mirska oblast ros Vladi mirskaya o blast sub yekt Rosijskoyi Federaciyi Mezhuye z Moskovskoyu Yaroslavskoyu Ivanovskoyu Ryazanskoyu i Nizhnogorodskoyu oblastyami Vhodit do skladu Centralnogo federalnogo okrugu Oblasnij centr misto Vladimir vidstan vid Vladimira do Moskvi 190 km Plosha 29 000 km Naselennya 1 358 416 osib 2020 Shilnist naselennya 48 6 oc km 2020 pitoma vaga miskogo naselennya 77 5 2006 78 5 2005 14 serpnya Vladimirska oblastros Vladimirskaya oblast Prapor Vladimirskoyi oblasti Gerb Vladimirskoyi oblastiKrayina RosiyaFed okrug CentralnijAdmin centr VladimirGlava dData utvorennya 14 serpnya 1944Of vebsajt avo ru ros GeografiyaKoordinati 56 05 pn sh 40 37 sh d 56 083 pn sh 40 617 sh d 56 083 40 617Plosha 29 000 km vnutr vod 0 3 Chasovij poyas MSK UTC 3 NaselennyaChiselnist 1 358 416 30 a 2020 Gustota 48 6 km EkonomikaEkonom rajonKodiISO 3166 2 RU VLAZKATO 17Sub yekta RF 33Telefonnij 7 Karti Vladimirska oblast u VikishovishiCya stattya mistit pravopisni leksichni gramatichni stilistichni abo inshi movni pomilki yaki treba vipraviti Vi mozhete dopomogti vdoskonaliti cyu stattyu pogodivshi yiyi iz chinnimi movnimi standartami serpen 2019 GeografiyaGeografichne polozhennya Vladimirska oblast roztashovana u centri Yevropejskoyi chastini Rosiyi na pivdni Volzko Okskogo mezhirichchya za 200 km na shid vid Moskvi Vladimirska oblast prostyagnulasya na 170 km iz pivnochi na pivden i na 280 km iz zahodu na shid Relyef geologichna budova j korisni kopalini Teritoriya roztashovana u centri Shidnoyevropejskoyi rivnini osnovna chastina teritoriyi slabko gorbista rivnina iz zagalnim znizhennyam vid Klinsko Dmitrovskoyi gryadi visoti do 271 m na pivnochi cherez Vladimirske Yur yeve Opillya visota do 236 m dali na pivden do Mesherskoyi nizovini perevazhna visota 120 m i na shid cherez do 184 m i verhnya tochka 191 m do blizko 90 m i girlo Klyazmi 67 m Cherez urvisti shili visochini region maye rekreacijni zimovi vidi sportu resursi j gidroakumulyacijni mozhlivosti Osnovnimi mineralnimi resursami oblasti ye vapnyaki torf budivelni piski j kameni vognetrivki j cegelni glini Zapasi torfu v rozmiri 59 mln tonn osnovna yihnya chastina zalyagaye v mezhah Mesherskoyi nizovini Zagalnij obsyag pokladiv vapnyakiv stanovlyat 30 mln tonn roztashovani u rajoni Oksko Cninskogo valu de yihni tovshi dosyagayut 130 metriv Kovrovskij V yaznikivskij Sudogodskij Selivanovskij rajoni Kvarcovi piski chisti dribni majzhe bez domishok glinistih chastok lodovikovogo pohodzhennya mayut federalne znachennya u bilshih kilkostyah zalyagayut u pivdennih rajonah oblasti Gus Hrustalnij i Melenkovskij rajoni Vikoristovuyutsya piski dlya virobnictva skla j krishtalyu Takozh v oblasti ye fosforiti zalizna ruda ye neveliki pokladi gipsu flyusovih materialiv i metalurgijnih dolomitiv miscevogo znachennya Na teritoriyi oblasti zustrichayutsya prirodni dzherela mineralnih vod Klimat Klimat oblasti pomirno kontinentalnij trivalist periodu iz serednodobovoyu temperaturoyu nizhche 0 C 137 dniv serednorichna temperatura 5 C standartne vidhilennya 12 C serednya temperatura sichnya 13 S lipnya 19 S serednya tovshina snizhnogo pokrivu 40 mm lezhit u serednomu 144 dnya Serednorichna kilkist opadiv 420 740 mm trivalist vegetacijnogo periodu 160 180 dniv Gidrografiya Zagalna plosha poverhnevih vod stanovit 32 9 tis ga Osnovni richki oblasti Klyazma j Oka Teritoriyeyu oblasti protikayut sotni serednih i malih richok zagalnoyu dovzhinoyu ponad 8 6 tis km yihnya kilkist razom zi strumkami dohodit do 560 Klyazma vpadaye v Oku na pivdenno shidnij okrayini po mezhi z Nizhnogorodskoyu oblastyu Najbilshi pritoki Klyazmi iz pritokoyu iz pritokami Velikij j Sudogda Uvod pritoki Oki Gus j Ushna bilya Aleksandrova bere pochatok pritoka Volgi Dubna Ye blizko 300 ozer zagalnoyu plosheyu v p yat tisyach gektariv Bilshist iz nih milkovodni bezstichni deyaki mayut torf yanij shar Pohodzhennya ozer rizne Chislenni ozera rozkidani dolinami richok Najbilshi z nih Urvanovske zavdovzhki 12 km i Visha zavdovzhki blizko 10 km Na Mesherskij nizovini j na pivnichnomu zahodi oblasti ye ozera davnih alyuvialnih dolin Isihri Svyate tosho Ozera karstovogo pohodzhennya roztashovani u nizov yah Klyazmi j u centri okrugu V yazniki pivnichnij shid oblasti mayut silno mineralizovanu vodu j pov yazani mizh soboyu pidzemnimi vodotokami Najbilshe j najglibshe z nih ozero Bilya Aleksandrova ta Yur yev Polskomu rajoni ye ozera lodovikovogo pohodzhennya nevelikih rozmiriv Osnovni masivi bolit regionu zagalna yihnya plosha stanovit 37 4 tis ga lezhat u Mesherskij i Balahninskij nizovinah Grunti U regioni zustrichayutsya rodyuchi temnobarvni karbonatni j siri lisovi zajmayut 417 5 tis ga abo 14 3 zagalnoyi ploshi Suzdalskij i Yur yev Polskij rajoni chastini Aleksandrovskogo Kolchuginskogo j Sobinskogo rajoniv dernovi alyuvialni zaplavni po beregah Oki j Klyazmi dereno pidzolisti grunti sho sformuvalisya pid hvojnimi j mishanimi lisami serednosuglinistogo tipu V yaznikivskij Muromskij chastkovo Kovrovskij Kameshkovskij Gorohoveckij Selivanovskij Sobinskij Kirzhackij Aleksandrovskij rajoni supishanogo j pishanogo tipiv Gus Hrustalnij Melenkovskij Petushinskij Sudogodskij rajoni pivdenni chastini Kirzhackogo Sobinskogo Muromskogo j Selivanovskogo rajoniv pidzolisto bolotni j bolotni v mezhah Mesherskoyi nizovini j Gorohoveckih bolit Vidznachayetsya nedostatnya zabezpechenist gruntiv borom i sirkoyu 85 98 gruntiv nalezhat do kategoriyi malozabezpechenih cinkom Degradaciya zemel najposhirenisha u viglyadi vodnoyi eroziyi blizko 175 tis ga erodovanih zemel i blizko 700 tis ga erozionebezpechnih Roslinnist Oblast roztashovana u subtajgovij roslinnij zoni Perevazhayut shirokolistyano temnohvojni mishani lisi z vkraplennyami sosnovogo lisu na pivdennomu shodi shirokolistyano sosnovih j sosnovo suhotravnih lisiv na Gorohoveckomu pasmi zaplavna roslinnist beregiv Oki j Klyazmi j roslinnist bolit u nizinah regionu Najvazhlivishim sirovinnim zapasom i prirodnim bagatstvom Vladimirskoyi oblasti ye lisi yaki pokrivayut 1520 9 tis ga 42 teritoriyi regionu Zapasi derevini 209 mln m u tomu chisli hvojnih porid 137 5 mln m Rozrahunkova lisosika oblasti vikoristovuyetsya na 90 shorichno virubuyetsya blizko 9 tis ga lisu dlya promislovih cilej Bagata j slavitsya svoyeyu roslinnistyu zvolozhena Meshera tut zbirayut malinu sunicyu smorodinu osoblivo bagato chornici brusnici kalini j zhuravlini chislenni gribi j likarski roslini bagno bolotne hvosh polovij derevij zvichajnij zvirobij m yata kropiva konvaliya tosho Riznomanitni tipi vodorostej mohiv lishajnikiv Osoblivoyi ohoroni vimagayut 14 vidiv sered nih salviniya plavayucha rdesnik Frisa iris sibirskij verba chornichna Bagato bolotnih spivtovaristv vidnosyat do ridkih i znikayuchih Tvarinnij svit U suchasnij fauni nalichuyetsya ponad 50 vidiv ssavciv sered yakih los kaban sarna blagorodnij olen i lan ris vovk vivirka zayec kunicya lisicya thir borsuk j inshi hutrovi zviri polyuvannya vidkrite z zhovtnya po lyutij 5 vidiv plazuniv i 10 vidiv zemnovodnih U Chervonu knigu RF vnesena hohulya zvichajna Na teritoriyi oblasti zhive 216 vidiv ptahiv sered yakih gluhar teteruk oryabok sira kuripka valdshnep gusak kachka tosho Vodojmi regionu takozh bagati richkovoyu j ozernoyu riboyu chislennih vidiv v yun plitka shuka okun karas krasnopirka u Klyazmi zustrichayetsya sterlyad ribolovlya populyarna yak vlitku tak i vzimku Diye dekilka mislivskih gospodarstv Ohorona prirodi Ekologichna situaciya v oblasti v cilomu spriyatliva Na pivdni oblasti na teritoriyi Gus Hrustalnogo rajonu vidilena teritoriya pid Nacionalnij park Meshora pam yatka prirodi ozero chastina federalnogo zakaznika Klyazminskij pivnichnij shid Kovrovskogo rajonu sho ohoronyaye hohulyu j u cilomu prirodnij kompleks zaplavi Klyazmi federalnij zakaznik Muromskij u zaplavi Oki plosheyu 56 200 ga sho ohoronyaye hohulyu i mislivskih tvarin regionu a takozh pam yatka prirodi ozero Visha Stvorena j vedetsya Golovnimi oseredkami zabrudnennya ye promislovi centri regionu mista Vladimir Kovrov Murom periodichni pozhezhi j porushennya ekosistem v osushenih torf yanih bolotah pivnichnogo zahodu j teritoriyi aktivnogo tvarinnictva Istoriya regionuDokladnishe Arheologiya Vladimirskoyi oblasti Dokladnishe Istoriya Vladimirskoyi oblasti Znajdeni stoyanki lyudini verhnogo paleolitu blizko 25 tis rokiv do n e Sungir govoryat pro zaselenist Vladimirskoyi zemli z najdavnishih chasiv Arheologichni rozkopki Muroma j inshih poselen rozpovidayut nam pro fino ugorske korinnya cih zemel Najnaochnishi pam yatki istoriyi zberezheni mista nagaduyut pro serednovichnu istoriyu pik kulturnogo rozvitku cih misc a dokladni dokumenti pro istoriyu ostannih storich Vladimirska guberniya NaselennyaOblast praktichno mononacionalna bilshist naselennya rosiyani Rosiyani 1443 9Ukrayinci 16 8Tatari 8 7Bilorusi 5 7Virmeni 5 0Mordva 3 6Azerbajdzhanci 3 1Chuvashi 2 3Cigani 2 3Moldovani 2 1Nimci 1 4Gruzini 1 0Marijci 1 0pokazani narodi z chiselnistyu ponad 1000 osibMunicipalni rajoni j miski okrugi Vladimirskoyi oblastiMiski okrugi Vladimir Gus Hrustalnij Kovrov Murom Municipalni rajoni Aleksandrovskij rajon V yaznikivskij rajon Gorohoveckij rajon Gus Hrustalnij rajon Kamyeshkovskij rajon Kirzhackij rajon Kovrovskij rajon Kolchuginskij rajon Melenkivskij rajon Muromskij rajon Petushinskij rajon Selivanovskij rajon Sobinskij rajon Sudogodskij rajon Suzdalskij rajon Yur yev Polskij rajonNaseleni punkti z kilkistyu meshkanciv ponad 7 tisyach 2007Vladimir 339 9 Lakinsk 16 1Kovrov 150 9 Pokrov 15 6Murom 120 8 Melenki 15 5Aleksandrov 63 4 Strunino 15 5Gus Hrustalnij 62 7 Karabanovo 15 4Kolchugino 45 9 Petushki 15 0V yazniki 42 2 Kamyeshkovo 13 7Kirzhach 31 0 Gorohovec 13 6Sobinka 20 0 Sudogda 12 5Yur yev Polskij 19 5 Suzdal 11 1Raduzhnij 17 8EkonomikaCentralne misce v ekonomici zajmaye promislovist osoblivij vpliv na rozvitok maye federalnij transport predstavlenij dekilkoma najbilshimi magistralyami Federalne finansuvannya v balansi regionalnogo byudzhetu dosyagaye 25 2006 Chastka silskogo gospodarstva u VRP 12 Regionalnim kerivnictvom pidtrimuyetsya rozvitok ekskursijno istorichnogo j ekologichnogo turizmu Promislovist U strukturi promislovosti osnovnu rol graye mashinobuduvannya sho stvoryuye do 40 promislovogo produktu istotne znachennya graye harchova promislovist do 17 promislovogo produktu elektroenergetika 10 sklyana do 7 i legka blizko 5 promislovosti Mashinobuduvannya Osnovni centri mashinobuduvannya Vladimir Kovrov Murom Znachimi pidpriyemstva Elektroprilad Ekskavatornij zavod Kovrovec Zavod im Degtyarova Muromskij teplovozobudivnij zavod Kolchuginskij zavod Elektrokabel Zavodi avtomobilnih komplektuyuchih Avtosvet Kirzhach i OSVAR V yazniki Stakol Petushki Avtopribor Vladimir Harchova promislovist Najrozvinenisha pererobka molochnoyi produkciyi j konditerske virobnictvo Najbilshi ob yednannya pidpriyemstv Moloko i Opole Konditerska fabrika Shtolverk Rus koncernu Kraft FoodsEnergetika Region maye istotnij elektroenergodeficit potreba na 3 4 pokrivayetsya z OES centru cherez Vladimirski elektromerezhi Najbilshi ob yekti potuzhnistyu v 400 MVt i vuzlova 750 kV potuzhnistyu 2500 MVA Cikavo sho na pochatku 1940 h bulo praktichno pochate budivnictvo dvoh gidrovuzliv z GES na Klyazmi sho zupinilosya z pochatkom vijni Diyali neveliki miniges na Nerli bilya sela Fineyevo na Kirzhachi bezlich vodyanih mliniv Spozhivannya energoresursiv v 1999 roci sklalo Prirodnij gaz 2 6 mlrd m Vugillya 323 tis t Naftoproduktiv 647 tis t Import elektroenergiyi 3 9 mlrd kVt godSklyana promislovist Gusivskij krishtalevij zavod ZAT Simvol blizko 60 rosijskogo skla m Kurlovo VAT selishe Krasne Eho TOV RASKO selishe Anopino Transport Osnovnij vantazhopotik regionu prohodit troma iz chotiroh napryamkiv Transsiba krim togo u regioni roztashovana chastina velikogo kilcya moskovskoyi zaliznici zaliznici Aleksandrov Ivanovo j Kamyeshkovo Ivanovo Rozvinena j merezha vnutrishnih zaliznic zaliznici Kovrov Murom Vladimir Tuma vidgaluzhennya na Sudogdu Raduzhnij Urshelskij i Frolishi Najbilshi lokomotivni depo Aleksandrov Vladimir i Murom Operator VAT RZhD Na drugomu misci za obsyagom transportuvannya truboprovidnij transport Dvi nitki naftoprovodu Nizhnij Novgorod Ryazan i dvi nitki Nizhnij Novgorod Yaroslavl sumarno ne mensh 45 mln t rik sho zabezpechuyut tranzit zahidno sibirskoyi j volzko uralskoyi nafti do Moskovskogo Yaroslavskogo Ryazanskogo j Kiriskogo NPZ i do portu Primorsk na eksport VAT AK Transnyeft Gazoprovodi Nizhnij Novgorod Centr KS Murom i Nizhnij Novgorod Sholkovo z vidgaluzhennyami na Ivanovo j pivdenni rajoni oblasti sumarnij tranzit ponad 6 mlrd m rik VAT Gazprom Produktoprovid MNPP Kstovo Ryazan ne mensh 2 mln t rik v osnovnomu dizelnogo paliva z vidgaluzhennyami na Sudogdu j V yazniki Perekachuvalna stanciya z naftoshovishami u selishi Vtorovo zaplanovane budivnictvo truboprovodu Vtorovo potuzhnistyu 8 4 mln t rik dizelnogo paliva zbilshennya yemnosti rezervuariv azh do 80 tis m a potuzhnosti vsogo vuzla do 24 6 mln t rik proekt Syevyer VAT Transnyeftyeprodukt Z avtomobilnih shlyahiv najbilsh znachima avtodoroga M7 Volga do 10 mln t rik a takozh dilyanki avtoshlyahiv A108 BMK i slabko pidtrimuvani federalna Vladimir Kostroma Vladimir Murom Nizhnij Novgorod Kasimov Magistralni liniyi elektroperedach VL 750 kV Kalininska AES 2hvl 500 kV Zhigulivska GES Moskva Moskva VL 500 kV Kostromska GRES Vladimirska PS Tilki dlya vnutrishnogo spozhivannya ne rahuyuchi tranzit u region perekidayetsya ponad 4 mlrd kVt god rik sho ekvivalentno blizko 0 7 mln t rik mazutu dlya tipovoyi elektrostanciyi Rozvinene vantazhne j pasazhirske sudnoplavstvo po Klyazmi j osoblivo Oci porti V yazniki j Murom Aeroport miscevih avialinij za 5 km vid Vladimira posadkovi majdanchiki u V yaznikah Gorohovci chislenni vijskovi aerodromi Nad regionom prohodit znachna chastina povitryanih koridoriv shidnogo napryamku vid Moskvi Varto vidznachiti rozvineni trolejbusni sistemi Vladimira j Kovrova Zberezhenij vuzkokolijnij ruh u tomu chisli j pasazhirskij po Ostrovskomu j Baksheyevskomu Mezinovskomu j Gusivskomu bolotah Mesheri Silske gospodarstvo Specializuyetsya na roslinnictvi molochno m yasnomu skotarstvi j ptahivnictvi Providna galuz silskogo gospodarstva tvarinnictvo molochno m yasnogo napryamku Rozvodyat veliku rogatu hudobu svinej ovec kiz Konyarstvo vladimirski vagovozi Plosha silgospugid 930 9 tis ga 32 1 zemelnogo fondu u tomu chisli rillya 66 8 Posivni ploshi stanovlyat 476 5 tis ga z yakih 58 7 zajmayut kormovi kulturi 29 zernovi Iz zernovih viroshuyut pshenicyu zhito yachmin oves Planuyetsya rozshirennya posiviv ripaku dlya virobnictva ripakovoyi oliyi a takozh specialnih sortiv kartopli j ovochiv dlya pererobki na misci virobnictva ovochevih sokiv Blizko 25 specializovanih pidpriyemstv zajmayutsya viroshuvannyam pleminnoyi hudobi Kilka ribnih gospodarstv najbilshe z nih Vorsha chislenni pasiki Nauka osvita j kulturaNaukovimi doslidzhennyami v oblasti zajmayutsya ponad 30 organizacij Sered nih NIKTI traktornih i kombajnovih dviguniv TOV NDI Stekla Vnikipti organichnih dobriv i torfu VNII zahistu tvarin VNII sintezu mineralnoyi sirovini VNII veterinarnij virusologiyi j mikrobiologiyi Volginskij VAT Nipkiti elektromashinobuduvannya GNII lazernij centr RF Raduga ZATU Raduzhnij VNII Signal VAT NIPTI Mikron GP Vladimirskij NDI silskogo gospodarstva Najbilshi predstavniki sistemi utvorennya Vladimirskij derzhavnij universitet U regioni diyut vipravno osvitni j trudovi ustanovi u tomu chisli kilka pidlitkovih i yunackih Oblasnij dramatichnij teatr Lyalkovij teatr Vladimirska filarmoniya Oblasna naukova biblioteka suchasni kinoteatri Kinomaks Burevisnik Vladimir i Oktyabr Murom shorichnij festival animacijnogo kino Suzdal Z hudozhnih promisliv rozvineni vishivka yuvelirna sprava selishe Mstora Osnovna religiya pravoslavne hristiyanstvo maye gliboke istorichne korinnya Tut bezlich diyuchih monastiriv hramiv i kaplic zi znachnimi prihodami osnovna regulyuyucha struktura Rosijska pravoslavna cerkva Rekreaciya sport Oblast znamenita zberezhenimi drevnimi rosijskimi mistami Aleksandrov Vladimir Gorohovec Kideksha Murom Yur yev Polskij Gus Hrustalnij yihnimi arhitekturno istorichnimi kulturnimi j religijnimi pam yatkami miscem pravoslavnogo palomnictva mistom Suzdal Aleksandrovskij Pokrovskij Spaso Yevfimiyiv i Rizopolozhenskij monastiri unikalnim arhitekturno landshaftnim pam yatkoyu Cerkvoyu Pokrova na Nerli v Bogolyubovo Po oblasti prohodit osnovna chastina marshrutiv znamenitogo Zolotogo kilcya Rosiyi Chasto vidviduvanim turistami miscem stala istorichna v yaznicya Vladimirskij central Najbilshij prirodoohoronnij ob yekt nacionalnij park Meshera populyarne misce turizmu j vidpochinku bajdarkovi lizhni pishi j velopohodi polyuvannya ribolovlya vidpochinok u vodi zbir gribiv i yagid turistichni bazi Ne mensh populyarni sered bajdarochnikiv richki pivnichno zahodu oblasti Kirzhach Zavdyaki svoyij viddalenosti j dostupnosti populyarni ozera parku rozvinene turistichne j sportivne sudnoplavstvo Okoyu j Klyazmoyu Snoubord Centr u seli Snovici Suzdalskogo rajonu girskolizhnij spusk Puzhalova gora u Gorohovci parashutnij sport na aerodromah Kirzhacha Aleksandrova j rozvinenij pejntbol karting u Kovrovi rozvinenij motocikletnij sport avtotrial u bolotah oblasti dajving u glibokih ozerah Balahninskoyi nizini Futbolni klubi Torpedo i Lokomotiv Murom Stadion Torpedo mistkistyu 26 000 lyudin m Vladimir Rozvivayutsya dachni j sadovi dilyanki poblizu velikih mist i osoblivo nablizheni do Moskvi teritoriyi na zahodi oblasti Primitki Arhiv originalu za 26 bereznya 2020 Procitovano 27 travnya 2020 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya DzherelaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Category Vladimir OblastOficijnij server mista Vladimira j Vladimirskoyi oblasti 30 sichnya 2009 u Wayback Machine ros Zakonodavchi Zbori Vladimirskoyi oblasti 28 sichnya 2012 u Wayback Machine ros ros Yaroslavska oblast Ivanovska oblast Ivanovska oblast Moskovska oblast Nizhnogorodska oblast Moskovska oblast Ryazanska oblast