Ва́жа Пшаве́ла (груз. ვაჟა-ფშაველა — «син Пшаві», псевдонім Луки Разікашвілі (груз. ლუკა პავლეს ძე რაზიკაშვილი); нар. 14 (26) липня 1861, Чаргалі — пом. 27 червня (10 липня) 1915, Тбілісі) — грузинський письменник і поет XIX століття, класик грузинської літератури.
Важа Пшавела | ||||
---|---|---|---|---|
ვაჟა-ფშაველა | ||||
![]() | ||||
Ім'я при народженні | Лука Павлович Разікашвілі | |||
Народився | 14 липня (26 липня) 1861 Чаргалі, Тифліська губернія, Російська імперія | |||
Помер | 27 червня (10 липня) 1915 (53 роки) Тбілісі, Російська імперія | |||
Поховання | Мтацмінда | |||
Громадянство | ![]() | |||
Національність | грузин | |||
Діяльність | письменник, поет, драматург | |||
Alma mater | Закавказька учительська семінарія | |||
Мова творів | грузинська | |||
Magnum opus | Хазяїн та гість | |||
Брати, сестри | d | |||
Діти | d | |||
Автограф | ![]() | |||
Сайт: rustaveli.tripod.com/pshavela.html | ||||
| ||||
| ||||
| ||||
Життєпис
Важа Пшавела народився в родині священнослужителя у невеликому селі Чаргалі, розташованому в гірській провінції Пшаві Східної Грузії. З 10 років шість літ навчався в духовному училищі Телаві, що було для його вихованців наполовину монастирем, наполовину буцегарнею. Закінчив Закавказьку учительську семінарію в Горі (1882), де тісно спілкувався з грузинськими «народниками», вивчав літературу, філософію, історію. Потім вступив на юридичний факультет Санкт-Петербурзького університету у 1883 році, але повернувся до Грузії у 1884 через фінансові обмеження. Влаштувався викладачем грузинської мови. Також став відомим представником національно-визвольного руху Грузії.
Літературну діяльність Важа-Пшавела розпочав у середині 1880-х років. У своїх творах він відобразив побут і психологію своїх сучасників. Важа-Пшавела є автором багатьох літературних творів світового рівня — 36 епосів, близько 400 поем («Алуда Кетелаурі», «Бахтріоні», «Гоготур і Апшина», «Господар і Гість», «Змієїд», «Етері», «Міндія» та ін.), п'єс та оповідань, а також літературно-критичних, публіцистичних та наукових статей етнографічного інтересу. Навіть у своїй художній прозі він з майже етнографічною точністю згадує життя грузинських горян і змальовує цілий світ міфологічних уявлень. У своїх віршах поет звертається до героїчного минулого свого народу, оспівує боротьбу із зовнішніми та внутрішніми ворогами (поеми «Поранений сніговий барс» (1890), «Лист пшавського солдата до матері» (1915) та ін.).
У найкращих своїх епічних творах Важа-Пшавела потужно торкається проблем, які породжує взаємодія індивіда з суспільством, людства з природним світом і людської любові з любов'ю до батьківщини. Конфлікт між особистістю і темою (громадою) зображений в епопеях «Алуда Кетелаурі» (1888) і «Гість і господар» (1893). Головні герої обох творів піддаються сумнівам і, зрештою, ігнорують застарілі закони, яких дотримуються відповідні громади, у своїй особистій подорожі до більшої людяності, яка виходить за межі простої парафіяльності
Наскрізна тема поета — вольовий народ, його гідність, прагнення до свободи. Ці ж теми порушуються в п'єсі «Відкинутий» (1894). Важа-Пшавела ідеалізує освічені часом ритуали пшавів, їхню чистоту та «невиродженість», порівнюючи та протиставляючи це цінностям того, що він вважає «хибною цивілізацією». Він стверджує, що «Кожен справжній патріот є космополітом і кожен справжній космополіт є патріотом».
Мудрець Міндія в епосі «Змієїд» (1901) гине, тому що не може узгодити свої ідеали з потребами сім'ї та суспільства. Каталітичний сюжет, коли Міндія споживає плоть змії під час спроби самогубства, що натомість призводить до отримання окультних знань, є літературним використанням центрального мотиву народної казки, присутнього у Білій змії (Брати Грімм), що втілює тип казки 673 у системі класифікації Аарне-Томпсона.
Епос «Бахтріоні» (1892) розповідає про роль племен грузинського нагір'я в повстанні Кахетії (Східна Грузія) проти іранських гнобителів у 1659 р.
Важа-Пшавела також не має собі рівних у грузинській поезії у своїх своєрідних і спонукальних зображеннях природи, до якої він відчував глибоку любов. Його пейзажі сповнені руху і внутрішніх конфліктів. Його поетичний звук насичений усіма багатствами рідної мови, а все ж це бездоганно точна літературна мова. Завдяки чудовим перекладам на англійську (Дональд Рейфілд, Венера Урушадзе, Лела Джгереная, Ніно Рамішвілі та інші), французькою (Гастон Буатчідзе) та німецькою (Йоланда Марчев, Штеффі Чотіварі-Юнгер), творчість поета знайшла ширшу аудиторію, на яку вона, безперечно, заслуговує.
На сьогоднішній день його вірші та твори опубліковані більш ніж 20 мовами.
Важа-Пшавела помер у Тифлісі 10 липня 1915 і був похований там, у стародавній столиці своєї батьківщини, отримавши знаменну честь усипальниці в престижному Пантеоні на горі Мтацмінда, як визнання його літературних досягнень і його ролі як представника національно-визвольного руху Грузії.
Поет-альпініст Важа-Пшавела дійсно, як пише Дональд Рейфілд, «якісно більшої величини, ніж будь-який інший грузинський письменник».
П'ять епічних поем Важа-Пшавела («Алуда Кетелаурі» (1888), «Бахтріоні» (1892), «Господар і гість» (1893), «Месник за кров» (1897) і «Пожирач змій» (1901)) створені за принципом золотого перетину, і тому спонукають до порівняння з творами авторів Античності та Відродження, натхненних подібним чином
У 1961 році в Чаргалі було побудовано музей і меморіал на честь Важа Пшавела.
Портрети
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZpTDBkMWNtRnRYMGRoWjI5emFHbGtlbVZmSlRJNFEyaHZZbWtsTWpsZkxWOVdZWHBvWVMxUWMyaGhkbVZzWVNVeVExOHhPVGt4TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxSGRYSmhiVjlIWVdkdmMyaHBaSHBsWHlVeU9FTm9iMkpwSlRJNVh5MWZWbUY2YUdFdFVITm9ZWFpsYkdFbE1rTmZNVGs1TVM1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZoTHpFNU5qRmZRMUJCWHpJMU9UY3VhbkJuTHpJeU1IQjRMVEU1TmpGZlExQkJYekkxT1RjdWFuQm4uanBn.jpg)
Епічні поеми
- Алуда Кетелаурі, 1888
- Бахтріоні, 1892
- Господар і гість, 1893
- Месник за кров, 1897
- Змієїд, 1901
Інша поезія
- Бенкет, 1886
- Огрове весілля, 1886
- Орел, 1887
- Я був у горах, 1890
- Скеля і річка, 1899
- Я дивлюся на гори, 1899
- Пташенята-сироти, 1899
- Заповіт Голдфінгера, 1891
- Ніч у горах, 1890
- До гір, 1910
Новели
- Історія косулі, 1883
- Старий бук, 1889
- Висота гори, 1895
- Сатагурі, 1908
Театральні п'єси
- Сцена в горах, 1889
- Полювання на батьківщину (драма), 1894
- Лісова комедія, 1911
Примітки
- Tuite, K. (2008). The Banner of Xaxmat'is-Jvari: Vazha-Pshavela's Xevsureti. У Гамкрелідзе, Катерина (ред.). .umontreal.ca/tuitekj/publications/Tuite_Vazha-Xevsureti.pdf Der Dichter Važa-Pšavela. Fünf Essays (PDF). Würzburg: Königshausen & Neumann. с. 11—38.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url () - Важа Пшавела, переклад Ребекки Рут Гулд. [https ://www.asymptotejournal.com/nonfiction/vazha-pshavela-cosmopolitanism-and-patriotism/ «Космополітизм і патріотизм» (2016)]. Asymptote.
- Donald Rayfield (1994). The Literature of Georgia: A History. Oxford: Clarendon Press. с. 207.
- Mixo Mosulišvili. Vazha-Pshavela. Open Library. Процитовано 26 листопада 2011.
- Будинок Важа-Пшавела музей. georgianmuseums.ge
Джерела
- Важа Пшавела. Лірика / Пер. з грузинської Андрія Малишка. — К.: Дніпро, 1968. — 216 с. [ 25 вересня 2015 у Wayback Machine.]
Посилання
- Важа Пшавела // Зарубіжні письменники : енциклопедичний довідник : у 2 т. / за ред. Н. Михальської та Б. Щавурського. — Тернопіль : Навчальна книга — Богдан, 2005. — Т. 1 : А — К. — С. 220. — .
- Важа Пшавела. Амірані. Переклад А. Малишка (аудіо)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Va zha Pshave la gruz ვაჟა ფშაველა sin Pshavi psevdonim Luki Razikashvili gruz ლუკა პავლეს ძე რაზიკაშვილი nar 14 26 lipnya 1861 18610726 Chargali pom 27 chervnya 10 lipnya 1915 Tbilisi gruzinskij pismennik i poet XIX stolittya klasik gruzinskoyi literaturi Vazha Pshavelaვაჟა ფშაველაIm ya pri narodzhenniLuka Pavlovich RazikashviliNarodivsya14 lipnya 26 lipnya 1861 1861 07 26 Chargali Tifliska guberniya Rosijska imperiyaPomer27 chervnya 10 lipnya 1915 1915 07 10 53 roki Tbilisi Rosijska imperiyaPohovannyaMtacmindaGromadyanstvoRosijska imperiyaNacionalnistgruzinDiyalnistpismennik poet dramaturgAlma materZakavkazka uchitelska seminariyaMova tvorivgruzinskaMagnum opusHazyayin ta gistBrati sestridDitidAvtografSajt rustaveli tripod com pshavela html Vazha Pshavela u Vikishovishi Vislovlyuvannya u VikicitatahZhittyepisVazha Pshavela narodivsya v rodini svyashennosluzhitelya u nevelikomu seli Chargali roztashovanomu v girskij provinciyi Pshavi Shidnoyi Gruziyi Z 10 rokiv shist lit navchavsya v duhovnomu uchilishi Telavi sho bulo dlya jogo vihovanciv napolovinu monastirem napolovinu bucegarneyu Zakinchiv Zakavkazku uchitelsku seminariyu v Gori 1882 de tisno spilkuvavsya z gruzinskimi narodnikami vivchav literaturu filosofiyu istoriyu Potim vstupiv na yuridichnij fakultet Sankt Peterburzkogo universitetu u 1883 roci ale povernuvsya do Gruziyi u 1884 cherez finansovi obmezhennya Vlashtuvavsya vikladachem gruzinskoyi movi Takozh stav vidomim predstavnikom nacionalno vizvolnogo ruhu Gruziyi Literaturnu diyalnist Vazha Pshavela rozpochav u seredini 1880 h rokiv U svoyih tvorah vin vidobraziv pobut i psihologiyu svoyih suchasnikiv Vazha Pshavela ye avtorom bagatoh literaturnih tvoriv svitovogo rivnya 36 eposiv blizko 400 poem Aluda Ketelauri Bahtrioni Gogotur i Apshina Gospodar i Gist Zmiyeyid Eteri Mindiya ta in p yes ta opovidan a takozh literaturno kritichnih publicistichnih ta naukovih statej etnografichnogo interesu Navit u svoyij hudozhnij prozi vin z majzhe etnografichnoyu tochnistyu zgaduye zhittya gruzinskih goryan i zmalovuye cilij svit mifologichnih uyavlen U svoyih virshah poet zvertayetsya do geroyichnogo minulogo svogo narodu ospivuye borotbu iz zovnishnimi ta vnutrishnimi vorogami poemi Poranenij snigovij bars 1890 List pshavskogo soldata do materi 1915 ta in U najkrashih svoyih epichnih tvorah Vazha Pshavela potuzhno torkayetsya problem yaki porodzhuye vzayemodiya individa z suspilstvom lyudstva z prirodnim svitom i lyudskoyi lyubovi z lyubov yu do batkivshini Konflikt mizh osobististyu i temoyu gromadoyu zobrazhenij v epopeyah Aluda Ketelauri 1888 i Gist i gospodar 1893 Golovni geroyi oboh tvoriv piddayutsya sumnivam i zreshtoyu ignoruyut zastarili zakoni yakih dotrimuyutsya vidpovidni gromadi u svoyij osobistij podorozhi do bilshoyi lyudyanosti yaka vihodit za mezhi prostoyi parafiyalnosti Naskrizna tema poeta volovij narod jogo gidnist pragnennya do svobodi Ci zh temi porushuyutsya v p yesi Vidkinutij 1894 Vazha Pshavela idealizuye osvicheni chasom rituali pshaviv yihnyu chistotu ta nevirodzhenist porivnyuyuchi ta protistavlyayuchi ce cinnostyam togo sho vin vvazhaye hibnoyu civilizaciyeyu Vin stverdzhuye sho Kozhen spravzhnij patriot ye kosmopolitom i kozhen spravzhnij kosmopolit ye patriotom Mudrec Mindiya v eposi Zmiyeyid 1901 gine tomu sho ne mozhe uzgoditi svoyi ideali z potrebami sim yi ta suspilstva Katalitichnij syuzhet koli Mindiya spozhivaye plot zmiyi pid chas sprobi samogubstva sho natomist prizvodit do otrimannya okultnih znan ye literaturnim vikoristannyam centralnogo motivu narodnoyi kazki prisutnogo u Bilij zmiyi Brati Grimm sho vtilyuye tip kazki 673 u sistemi klasifikaciyi Aarne Tompsona Epos Bahtrioni 1892 rozpovidaye pro rol plemen gruzinskogo nagir ya v povstanni Kahetiyi Shidna Gruziya proti iranskih gnobiteliv u 1659 r Vazha Pshavela takozh ne maye sobi rivnih u gruzinskij poeziyi u svoyih svoyeridnih i sponukalnih zobrazhennyah prirodi do yakoyi vin vidchuvav gliboku lyubov Jogo pejzazhi spovneni ruhu i vnutrishnih konfliktiv Jogo poetichnij zvuk nasichenij usima bagatstvami ridnoyi movi a vse zh ce bezdoganno tochna literaturna mova Zavdyaki chudovim perekladam na anglijsku Donald Rejfild Venera Urushadze Lela Dzhgerenaya Nino Ramishvili ta inshi francuzkoyu Gaston Buatchidze ta nimeckoyu Jolanda Marchev Shteffi Chotivari Yunger tvorchist poeta znajshla shirshu auditoriyu na yaku vona bezperechno zaslugovuye Na sogodnishnij den jogo virshi ta tvori opublikovani bilsh nizh 20 movami Vazha Pshavela pomer u Tiflisi 10 lipnya 1915 i buv pohovanij tam u starodavnij stolici svoyeyi batkivshini otrimavshi znamennu chest usipalnici v prestizhnomu Panteoni na gori Mtacminda yak viznannya jogo literaturnih dosyagnen i jogo roli yak predstavnika nacionalno vizvolnogo ruhu Gruziyi Poet alpinist Vazha Pshavela dijsno yak pishe Donald Rejfild yakisno bilshoyi velichini nizh bud yakij inshij gruzinskij pismennik P yat epichnih poem Vazha Pshavela Aluda Ketelauri 1888 Bahtrioni 1892 Gospodar i gist 1893 Mesnik za krov 1897 i Pozhirach zmij 1901 stvoreni za principom zolotogo peretinu i tomu sponukayut do porivnyannya z tvorami avtoriv Antichnosti ta Vidrodzhennya nathnennih podibnim chinom U 1961 roci v Chargali bulo pobudovano muzej i memorial na chest Vazha Pshavela PortretiVazha Pshavela Portret Gurama Gagoshidze Vazha Pshavela na poshtovij marci 1961 r Epichni poemi Aluda Ketelauri 1888 Bahtrioni 1892 Gospodar i gist 1893 Mesnik za krov 1897 Zmiyeyid 1901 Insha poeziya Benket 1886 Ogrove vesillya 1886 Orel 1887 Ya buv u gorah 1890 Skelya i richka 1899 Ya divlyusya na gori 1899 Ptashenyata siroti 1899 Zapovit Goldfingera 1891 Nich u gorah 1890 Do gir 1910 Noveli Istoriya kosuli 1883 Starij buk 1889 Visota gori 1895 Sataguri 1908 Teatralni p yesi Scena v gorah 1889 Polyuvannya na batkivshinu drama 1894 Lisova komediya 1911PrimitkiTuite K 2008 The Banner of Xaxmat is Jvari Vazha Pshavela s Xevsureti U Gamkrelidze Katerina red umontreal ca tuitekj publications Tuite Vazha Xevsureti pdf Der Dichter Vaza Psavela Funf Essays PDF Wurzburg Konigshausen amp Neumann s 11 38 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite book title Shablon Cite book cite book a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya Vazha Pshavela pereklad Rebekki Rut Guld https www asymptotejournal com nonfiction vazha pshavela cosmopolitanism and patriotism Kosmopolitizm i patriotizm 2016 Asymptote Donald Rayfield 1994 The Literature of Georgia A History Oxford Clarendon Press s 207 Mixo Mosulisvili Vazha Pshavela Open Library Procitovano 26 listopada 2011 Budinok Vazha Pshavela muzej georgianmuseums geDzherelaVazha Pshavela Lirika Per z gruzinskoyi Andriya Malishka K Dnipro 1968 216 s 25 veresnya 2015 u Wayback Machine PosilannyaVazha Pshavela Zarubizhni pismenniki enciklopedichnij dovidnik u 2 t za red N Mihalskoyi ta B Shavurskogo Ternopil Navchalna kniga Bogdan 2005 T 1 A K S 220 ISBN 966 692 578 8 Vazha Pshavela Amirani Pereklad A Malishka audio