Округ | Бережанський (до 1867) |
Коронний край | Королівство Галичини і Лодомерії |
Країна | ![]() ![]() |
Центр | Бібрка |
Площа | 957 км² (після 1867) |
Населення | 47878 (1867) |
![]() | |
Найбільші міста | Бібрка, Ходорів |
Бібрський повіт, або Бібрецький повіт (нім. Bezirk Bóbrka, пол. Powiat bóbrecki) — історична адміністративна одиниця на українських землях, що входила до складу Австро-Угорщини, Західно-Української Народної республіки, Польщі та УРСР.
Королівство Галичини та Володимирії
Провісник пізнішого повіту Судовий повіт Бібрка (адміністративно-судовий орган влади) був створений наприкінці 1850 р. Повітова судова виконавча влада підпорядковувалась утвореному того ж року апеляційному суду у Львові.
Сам Бібрський повіт як орган адміністративної влади після проголошення в 1854 р. був створений з 41 самоврядної громади 29 вересня 1855 р. (паралельно до наявного судового повіту), входив до складу округу Бережани.
Під час адміністративної реформи місцевого самоврядування розпорядженням міністерства внутрішніх справ Австро-Угорщини 23 січня 1867 року ліквідовані округи та збільшені повіти, зокрема до попереднього Бібрського повіту приєднані Ходорівський повіт і частина Журавенського. При цьому Ходорівський повіт зберігся в структурі судової адміністрації.
У 1880 р. повіт поділявся на 81 кадастральних гмін, складався зі 91 самоврядних громад-гмін (1 місто (Бібрка), 3 містечка (Броздовичі, Ходорів, Нові Стрілища) і 87 сіл), 89 фільварків, об'єднаних у 34 окремі території — загалом 125 адміністративних одиниць; проживала 56 561 особа.
На 1910 р. повіт об'єднував 95 громад і 84 фільварки та займав площу 890 км². Населення повіту становило: на 1900 р.— 79 390 особи, на 1910 р. — 88 527 осіб. Українці-грекокатолики становили 70 % населення повіту, євреї — 11 %.
У складі ЗУНР
Повіт входив до Львівської військової області ЗУНР. Повітовим комісаром був керівник суду Константин Дуб. Міський комісаром (бургомістром) обраний директор торгівельної спілки Роман Кулинич. Комісаром судового округу Ходорів був о. Іван Винницький, ходорівський декан і парох у Залізцях (УНДП); його змінив д-р Осип Когут, адвокат (УРП). Делегатом до УНРади від повіту обраний Дмитро Дикий (УНДП).
Під польською окупацією
Бібрський повіт | ||||
---|---|---|---|---|
| ||||
Основні дані | ||||
Країна: | Польська республіка (1918—1939) | |||
Воєводство: | Львівське | |||
Населення: | 97 100 | |||
Площа: | 891 км² | |||
Густота: | 109 осіб/км² | |||
Населені пункти та ґміни | ||||
Повітовий центр: | м. Бібрка | |||
![]() | ||||
Мапа повіту | ||||
Повітова влада | ||||
Староста: | Тадеуш Хмелевський |
Після окупації Галичини поляками в 1919 р. включений до складу Львівського воєводства при його утворенні 3 грудня 1920 р.
Зміни адміністративного поділу
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekU0TDFCdmQybGhkRjlpSlVNekpVSXpZbkpsWTJ0cExuQnVaeTh5TnpSd2VDMVFiM2RwWVhSZllpVkRNeVZDTTJKeVpXTnJhUzV3Ym1jPS5wbmc=.png)
1 квітня 1928 р. вилучено частину гміни (самоврядної громади) Жирава Бібрського повіту і з неї утворено сільську гміну Кремерувка того ж повіту.
1 серпня 1934 р. здійснено адміністративну реформу внаслідок об'єднання дотогочасних (збережених від Австро-Угорщини) гмін, які позначали самоврядну громаду села. Новоутворені ґміни відповідали волості — об'єднували громади кількох сіл або (в дуже рідкісних випадках) обмежувались єдиним дуже великим селом.
Міста (Міські ґміни)
- м. Бібрка
- містечко Ходорів — місто з 1934 року
Сільські ґміни
Кількість:
1920—1928 рр. — 90
1928—1934 рр. — 91
1934—1939 рр. — 10
* Виділено містечка, що були у складі сільських ґмін та не мали міських прав.
Перейменування
Рішенням міністра внутрішніх справ 25 листопада 1938 року змінені німецькі назви поселень (колоній) на польські:
- Полянка Бубрецка (Polanka Bóbrecka) замість Ернсдорф (Ernsdorf)
- Млиновіце (Młynowice) замість Мільбах (Mühlbach).
Рішенням міністра внутрішніх справ 11 березня 1939 року змінені німецькі назви поселень (колоній) на польські:
- Сарнікі Мале (Sarniki Małe) замість Регфельд (Rehfeld).
У складі СРСР
27 листопада 1939 р. повіт включений до новоутвореної Львівської області.
17 січня 1940 — повіт розділили на три райони, кожен з кількох ґмін:
- Бібрський район — із ґмін Бібрка, Великі Глібовичі, Підгородище і Старе Село та міста Бібрка;
- Новострілищанський район — із ґмін Нові Стрілиська, Острів і Соколівка;
- Ходорівський район — із ґмін Бортники, Броздовичі і Ходорів та міста Ходорів.
Населення
У 1939 році в повіті проживало 106 070 мешканців (73 895 українців-грекокатоликів — 69,67 %, 9 965 українців-римокатоликів — 9,39 %, 11 575 поляків — 10,91 %, 1 945 польських колоністів міжвоєнного періоду — 1,83 %, 8 205 євреїв — 7,74 % і 485 німців та інших національностей — 0,46 %).
Публіковані польським урядом цифри про національний склад повіту за результатами перепису 1931 року (з 97 124 населення ніби-то було аж 30672 (31,67 %) поляків при 60444 (62,23 %) українців, 5533 (5,7 %) євреїв і 211 (0,22 %) німців) суперечать даним, отриманим від місцевих жителів (див. вище) та пропорціям за допольським (австрійським 1910 року) та післяпольськими (радянським 1940 і німецьким 1943) переписам.
Див. також
Примітки
- Handbuch der politischen Gehörden in Galizien für das Jahr 1867. Lemberg. Aus der K.k. Galiz. Aerarial-Staats-Druckerei. S. 63
- . Архів оригіналу за 1 листопада 2019. Процитовано 12 листопада 2019.
- Powiat bobrecki // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1880. — Т. I. — S. 260. (пол.)
- . Архів оригіналу за 21 вересня 2019. Процитовано 21 вересня 2019.
- Rozporządzenie Ministra Spraw Wewnętrznych z dnia 13 marca 1928 r. o utworzeniu gminy wiejskiej Kremerówka w powiecie bóbreckim, województwie lwowskiem. [ 19 жовтня 2016 у Wayback Machine.] (пол.)
- . Архів оригіналу за 7 березня 2016. Процитовано 31 грудня 2014.
- M.P. 1938 nr 277 poz. 653[недоступне посилання]
- Zmiana niemieckich nazw miejscowości. „Gazeta Lwowska”, s. 2, Nr 60 z 15 marca 1939.
- . Архів оригіналу за 26 листопада 2016. Процитовано 28 березня 2017.
- Кубійович В. Етнічні групи південнозахідної України (Галичини) на 1.1.1939 [ 21 лютого 2021 у Wayback Machine.]. — Вісбаден, 1983. — с. 8
![]() | Це незавершена стаття з географії Польщі. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Bibrskij povit Okrug Berezhanskij do 1867 Koronnij kraj Korolivstvo Galichini i Lodomeriyi Krayina Avstrijska imperiya Avstro Ugorshina Centr Bibrka Plosha 957 km pislya 1867 Naselennya 47878 1867 Najbilshi mista Bibrka Hodoriv Bibrskij povit abo Bibreckij povit nim Bezirk Bobrka pol Powiat bobrecki istorichna administrativna odinicya na ukrayinskih zemlyah sho vhodila do skladu Avstro Ugorshini Zahidno Ukrayinskoyi Narodnoyi respubliki Polshi ta URSR Korolivstvo Galichini ta VolodimiriyiDokladnishe Bibrskij povit Avstro Ugorshina Provisnik piznishogo povitu Sudovij povit Bibrka administrativno sudovij organ vladi buv stvorenij naprikinci 1850 r Povitova sudova vikonavcha vlada pidporyadkovuvalas utvorenomu togo zh roku apelyacijnomu sudu u Lvovi Sam Bibrskij povit yak organ administrativnoyi vladi pislya progoloshennya v 1854 r buv stvorenij z 41 samovryadnoyi gromadi 29 veresnya 1855 r paralelno do nayavnogo sudovogo povitu vhodiv do skladu okrugu Berezhani Pid chas administrativnoyi reformi miscevogo samovryaduvannya rozporyadzhennyam ministerstva vnutrishnih sprav Avstro Ugorshini 23 sichnya 1867 roku likvidovani okrugi ta zbilsheni poviti zokrema do poperednogo Bibrskogo povitu priyednani Hodorivskij povit i chastina Zhuravenskogo Pri comu Hodorivskij povit zberigsya v strukturi sudovoyi administraciyi U 1880 r povit podilyavsya na 81 kadastralnih gmin skladavsya zi 91 samovryadnih gromad gmin 1 misto Bibrka 3 mistechka Brozdovichi Hodoriv Novi Strilisha i 87 sil 89 filvarkiv ob yednanih u 34 okremi teritoriyi zagalom 125 administrativnih odinic prozhivala 56 561 osoba Na 1910 r povit ob yednuvav 95 gromad i 84 filvarki ta zajmav ploshu 890 km Naselennya povitu stanovilo na 1900 r 79 390 osobi na 1910 r 88 527 osib Ukrayinci grekokatoliki stanovili 70 naselennya povitu yevreyi 11 U skladi ZUNRPovit vhodiv do Lvivskoyi vijskovoyi oblasti ZUNR Povitovim komisarom buv kerivnik sudu Konstantin Dub Miskij komisarom burgomistrom obranij direktor torgivelnoyi spilki Roman Kulinich Komisarom sudovogo okrugu Hodoriv buv o Ivan Vinnickij hodorivskij dekan i paroh u Zalizcyah UNDP jogo zminiv d r Osip Kogut advokat URP Delegatom do UNRadi vid povitu obranij Dmitro Dikij UNDP Pid polskoyu okupaciyeyuBibrskij povit Gerb Osnovni dani Krayina Polska respublika 1918 1939 Voyevodstvo Lvivske Naselennya 97 100 Plosha 891 km Gustota 109 osib km Naseleni punkti ta gmini Povitovij centr m Bibrka Mapa povitu Povitova vlada Starosta Tadeush Hmelevskij Pislya okupaciyi Galichini polyakami v 1919 r vklyuchenij do skladu Lvivskogo voyevodstva pri jogo utvorenni 3 grudnya 1920 r Zmini administrativnogo podilu Bibrskij povit 1 kvitnya 1928 r vilucheno chastinu gmini samovryadnoyi gromadi Zhirava Bibrskogo povitu i z neyi utvoreno silsku gminu Kremeruvka togo zh povitu 1 serpnya 1934 r zdijsneno administrativnu reformu vnaslidok ob yednannya dotogochasnih zberezhenih vid Avstro Ugorshini gmin yaki poznachali samovryadnu gromadu sela Novoutvoreni gmini vidpovidali volosti ob yednuvali gromadi kilkoh sil abo v duzhe ridkisnih vipadkah obmezhuvalis yedinim duzhe velikim selom Mista Miski gmini m Bibrka mistechko Hodoriv misto z 1934 roku Silski gmini Kilkist 1920 1928 rr 90 1928 1934 rr 91 1934 1939 rr 10 Ob yednani silski gmini 1934 roku Stari silski gmini Kilkist 1 Gmina Bibrka Ernsdorf Blagodativka Volove Lyubeshka Lani Lanki Male Mali Lanki Refeld Sarniki Sirniki Stoki Stoki Stzhalki Strilki 9 2 Gmina Bortniki Bortniki Bortniki Bukavina Bukovina Demiduv Demidiv Dobrovlyani Dobrivlyani Molodinche Novoselce Novosilci Podliski Pidliski Cheremhuv Cheremhiv 8 3 Gmina Brozdovichi Bzhozdovce Berezdivci Granki Kuti Lyashki Dolne Dolishnye Lyashki Gurne Gorishnye Podgorce Pidgirci Podnyestzhani Piddnistryani Ruda Rudkivci Stankovce Stankivci Tuzhanovce Tuzhanivci 10 4 Gmina Veliki Glibovichi Hlyebovice Vyelkye Veliki Glibovichi Gucisko Gutisko Lopushna Olhovyec Vilhovec Suhodul Suhodil Voloshizna Voloshina 6 5 Gmina Novi Striliska Bakovce Bakivci Berteshuv Bertishiv Grusyatiche Grusyatichi Dulibi Dulibi Zhabokruki Kalinuvka Kalinivka Knyesolo Kniselo Leshin Lishini Orishkovce Orishkivci Repehuv Repehiv Streliska Nove Novi Strilisha Streliska Stare Stari Strilisha Tribuhovce Tribokivci 13 6 Gmina Ostriv Borusuv Borusiv Boriniche Borinichi Drogoviche Drohovichi Goldovice Goldovichi Gorodishe Cetnarskye Gorodishenske Gorodishe Krulyevskye Gorodishe Luchani Ostruv Chornij Ostriv Ottinovice Otinevichi Yushkovce Yushkivci 10 7 Gmina Pidgorodishe Gorodislavichi Griniv Zvenigorod Kocuriv Mikolayiv Pidgorodishe Pid yarkiv Pidsosniv Romaniv Seliska 10 8 Gmina Sokolivka Brince Cerkyevne Brinci Cerkovni Brince Zagurne Brinci Zagirni Vibranuvka Vibranivka Dzyevyentniki Dev yatniki Kologuri Kologori Milbah Pyetnichani P yatnichani Sokoluvka Sokolivka Hoderkovce Hodorkivci Chizhice Chizhichi Yatvyengi Yatvyagi 11 9 Gmina Stare Selo Budkuv Budkiv Vodniki Vidniki Podmanastezh Pidmonastir Stare Selo Sholomiya Sholomin 5 10 Gmina Hodoriv Borodchice Borodchici Vezhbica Verbicya Volchatiche Vovchatichi Zagurechko Zagirochko Zalyesce Zaliski Zhirava Kremeruvka utv v 1928 roci Suhruv Sugriv Chartor ya Kam yane 9 Vidileno mistechka sho buli u skladi silskih gmin ta ne mali miskih prav Perejmenuvannya Rishennyam ministra vnutrishnih sprav 25 listopada 1938 roku zmineni nimecki nazvi poselen kolonij na polski Polyanka Bubrecka Polanka Bobrecka zamist Ernsdorf Ernsdorf Mlinovice Mlynowice zamist Milbah Muhlbach Rishennyam ministra vnutrishnih sprav 11 bereznya 1939 roku zmineni nimecki nazvi poselen kolonij na polski Sarniki Male Sarniki Male zamist Regfeld Rehfeld U skladi SRSR27 listopada 1939 r povit vklyuchenij do novoutvorenoyi Lvivskoyi oblasti 17 sichnya 1940 povit rozdilili na tri rajoni kozhen z kilkoh gmin Bibrskij rajon iz gmin Bibrka Veliki Glibovichi Pidgorodishe i Stare Selo ta mista Bibrka Novostrilishanskij rajon iz gmin Novi Striliska Ostriv i Sokolivka Hodorivskij rajon iz gmin Bortniki Brozdovichi i Hodoriv ta mista Hodoriv NaselennyaU 1939 roci v poviti prozhivalo 106 070 meshkanciv 73 895 ukrayinciv grekokatolikiv 69 67 9 965 ukrayinciv rimokatolikiv 9 39 11 575 polyakiv 10 91 1 945 polskih kolonistiv mizhvoyennogo periodu 1 83 8 205 yevreyiv 7 74 i 485 nimciv ta inshih nacionalnostej 0 46 Publikovani polskim uryadom cifri pro nacionalnij sklad povitu za rezultatami perepisu 1931 roku z 97 124 naselennya nibi to bulo azh 30672 31 67 polyakiv pri 60444 62 23 ukrayinciv 5533 5 7 yevreyiv i 211 0 22 nimciv superechat danim otrimanim vid miscevih zhiteliv div vishe ta proporciyam za dopolskim avstrijskim 1910 roku ta pislyapolskimi radyanskim 1940 i nimeckim 1943 perepisam Div takozhBibrskij povit Avstro Ugorshina Lvivske voyevodstvo Polska Respublika 1918 1939 PrimitkiHandbuch der politischen Gehorden in Galizien fur das Jahr 1867 Lemberg Aus der K k Galiz Aerarial Staats Druckerei S 63 Arhiv originalu za 1 listopada 2019 Procitovano 12 listopada 2019 Powiat bobrecki Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1880 T I S 260 pol Arhiv originalu za 21 veresnya 2019 Procitovano 21 veresnya 2019 Rozporzadzenie Ministra Spraw Wewnetrznych z dnia 13 marca 1928 r o utworzeniu gminy wiejskiej Kremerowka w powiecie bobreckim wojewodztwie lwowskiem 19 zhovtnya 2016 u Wayback Machine pol Arhiv originalu za 7 bereznya 2016 Procitovano 31 grudnya 2014 M P 1938 nr 277 poz 653 nedostupne posilannya Zmiana niemieckich nazw miejscowosci Gazeta Lwowska s 2 Nr 60 z 15 marca 1939 Arhiv originalu za 26 listopada 2016 Procitovano 28 bereznya 2017 Kubijovich V Etnichni grupi pivdennozahidnoyi Ukrayini Galichini na 1 1 1939 21 lyutogo 2021 u Wayback Machine Visbaden 1983 s 8 Ce nezavershena stattya z geografiyi Polshi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi