«Баядерка» — балет на 3 дії 5 картин з апофеозом балетмейстера Маріуса Петіпа на музику Людвіга Мінкуса. Вперше показаний в бенефісі [ru] 23 січня 1877 року на сцені петербурзького Великого театру.
Баядерка | |
---|---|
![]() Сцена із I акта, 1900 | |
Композитор | Людвіг Мінкус |
Автор лібрето | |
Кількість дій | 4 |
Рік створення | 1877 |
Перша постановка | 23 січня 1877 |
Місце першої постановки | Большой театр (Санкт-Петербург) |
Інформація у Вікіданих |
«Баядерка» великою мірою перекликається з балетом «Сакунтала», який поставив його брат Люсьєн Петіпа для балету Паризької опери у році (музика Рейєра, сценарій Теофіля Готьє за однойменною драмою індійського поета IV століття Калідасі).
Літературним джерелом балету «Баядерка» стали драма «Шакунтала» й балада «Бог і баядерка» Гете (нім. Der Gott und die Bajadere). В основі сюжету — східна романтична легенда про трагічне кохання баядерки та хороброго воїна.
Баядерку часто асоціюють з колоніалізмом і пропагандою, які спотворюють індійську культуру та увічнюють ідею про колоніальну владу Європи. Перші постановки характерисувалися спрощенням, сексуалізацією і дегуманізацією персонажів, а також ідеями расової переваги і патріархального панування.
Дійові особи
- Нікія, баядерка (прихрамова танцівниця)
- Солор, відомий і багатий кшатрія
- Дугманта, раджа Гольконда
- Гамзатті, його донька
- Великий Брамін
- Магедавея, факір
- Толорагва, воїн
- Айя, невільниця
- Браміни, браматшори, судри (слуги раджі), воїни, баядерки, факіри, мандрівники, індійський народ, музиканти та мисливці
Сюжет
Дія перша Воїн Солор з друзями полював на тигра у священному лісі. Разом з факіром Магедавея він відстає від інших мисливців для того, щоб поговорити з баядеркою Нікією, яка живе на пагоді в глибині лісу. Там йдуть приготування до свята вогню. Урочисто виходить Великий брамін, за ним браматшори та баядерки. Нікія починає священний танець. Великий брамін захоплений нею, але баядерка відкидає його почуття. Брамін погрожує Нікії, але вона очікує Солора. Магедавея повідомляє їй, що Солор неподалік. Всі розходяться. Настає ніч. До храму приходить Солор. Він пропонує Нікії бігти з ним і над священним вогнем дає клятву вічно любити її. Побачення перериває Великий брамін. Палаючи ревнощами, він планує жорстоку помсту. Зранку біля храму з'являються мисливці із вбитим тигром, баядерки, що йдуть за священною водою. Солор йде з мисливцями.
У своєму палаці раджа Дугманта оголошує дочці Гамзатті про те, що має намір видати її заміж за Солора. Солор намагається відхилити пропозицію, але раджа оголошує, що весілля відбудеться дуже скоро. З'являється Великий брамін. Видаливши усіх, раджа вислуховує його. Той повідомляє про побачення Солора з баядеркою. Раджа вирішує вбити Нікію. Брамін нагадує, що баядерка належить богові Вішну. Її вбивство накличе гнів Вішну — убити потрібно Солора! Дугманта вирішує під час свята надіслати Нікії кошик квітів з отруйною змією усередині. Розмову раджі та браміна підслуховує Гамзатті. Вона велить покликати Нікію і, запропонувавши їй танцювати завтра на весіллі, показує портрет свого нареченого. Нікія приголомшена. Гамзатті пропонує їй багатства, якщо вона залишить країну, але Нікія не може відмовитися від коханого. У гніві вона кидається на суперницю з кинджалом. Тільки вірна служниця рятує Гамзатті. Баядерка втікає. Розгнівана Гамзатті прирікає Нікію на смерть.
У саду перед палацом раджі починається свято. З'являються Дугманта і Гамзатті. Раджа велить Нікії розважати публіку. Баядерка танцює. Гамзатті наказує передати їй кошик із квітами. Схована у квітах змія жалить дівчину. Нікія прощається з Солором і нагадує йому, що він клявся любити її вічно. Великий брамін пропонує Нікії протиотруту, але вона віддає перевагу смерті. Раджа і Гамзатті радіють.
Дія друга
Солор сумує за Нікією. Магедавея приносить йому опіум. Солорові сниться царство тіней де знаходиться душа Нікії. Приходять воїни, які хочуть підготувати його до весілля, але видіння Солора не припиняються.
Дія третя
Весільна церемонія. Золотий Божок танцює у тіні статуї Будди, баядерки виконують ритуальний танець. Солор знову бачить постать Нікії. Як тільки Великий брамін закінчує весільний обряд, відбувається землетрус — це розгнівані боги руйнують храм, де знаходиться клятвопорушник Солор. Усі присутні на шлюбній церемонії теж гинуть під завалами храму. Душі Солора і Нікії, нарешті, з'єднуються на небесах.
Історія постановок
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemszTHlWRU1DVTVReVZFTUNWQ01DVkVNU1U0TWlWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1FpVkVNU1U0UXlWRU1DVkNOQ1ZFTUNWQ01GOGxSREFsT1VFbFJERWxPRGdsUkRBbFFqVWxSREVsT0RFbFJEQWxRamdsUkRBbFFrUWxSREVsT0RFbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqQWxSREVsT0VaZkpVUXdKVUl5WHlWRU1DVkNNU1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDTlY4bFF6SWxRVUlsUkRBbE9URWxSREFsUWpBbFJERWxPRVlsUkRBbFFqUWxSREFsUWpVbFJERWxPREFsUkRBbFFrRWxSREFsUWpBbFF6SWxRa0l1YW5Cbkx6RTJNM0I0TFNWRU1DVTVReVZFTUNWQ01DVkVNU1U0TWlWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1FpVkVNU1U0UXlWRU1DVkNOQ1ZFTUNWQ01GOGxSREFsT1VFbFJERWxPRGdsUkRBbFFqVWxSREVsT0RFbFJEQWxRamdsUkRBbFFrUWxSREVsT0RFbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqQWxSREVsT0VaZkpVUXdKVUl5WHlWRU1DVkNNU1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDTlY4bFF6SWxRVUlsUkRBbE9URWxSREFsUWpBbFJERWxPRVlsUkRBbFFqUWxSREFsUWpVbFJERWxPREFsUkRBbFFrRWxSREFsUWpBbFF6SWxRa0l1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Перший показ відбувся в бенефісі 23 січня року на сцені петербурзького Великого театру. В прем'єрі брали участь: Нікія — , Гамзатті — , цар Дугманта — , Великий брамін — , джампе — , індуський — Фелікс Кшесінський, і , ману — ;диригент — . Автори декорацій: Бочаров, Вагнер, Шишков, Андреєв, Роллер, Ламбін.
- — Київський театр опери і балету (перший балет театру)
- 1992 — Паризька опера, постановка Рудольфа Нурєєва (асистент постановника — Нінель Кургапкіна)
- 1999 — Віденська опера, балетмейстер Володимир Малахов (Нікія — , Солор — Володимир Малахов, Гамзатті — )
- 2013 — Національна опера України, постановка Наталії Макарової, диригент — Микола Дядюра, художник — В'ячеслав Окунєв (Нікія — Олена Філіп'єва, Солор — Денис Матвієнко)
- N.A. — Одеський театр опери та балету, художниця-постановниця — заслужена художниця України Наталія Бевзенко-Зінкіна
Примітки
- . Архів оригіналу за 8 лютого 2012. Процитовано 10 грудня 2018.
- Леуччи Т. (2019). (рос.). Ж-л «Вестник Академии Русского балета им. А. Я. Вагановой» №6 (65). Архів оригіналу за 16 квітня 2021. Процитовано 2021-4-22.
- . opera.com.ua. Архів оригіналу за 18 квітня 2021. Процитовано 3 вересня 2021.
- . Одеський національний академічний театр опери та балету (укр.). Архів оригіналу за 3 вересня 2021. Процитовано 3 вересня 2021.
Література
- Юлія Яковлєва. Глава 5. Народження театру // Творці і глядачі. Російські балети епохи шедеврів. — С. 125-132. — .
Посилання
У Вікісловнику є сторінка баядерка. |
- Маленька балетна енциклопедія — БАЯДЕРКА [ 12 листопада 2018 у Wayback Machine.]
- http://www.nureyev.org/choreography/la-bayadere-the-kingdom-of-the-shades-petipa-rudolf-nureyev[ - La Bayadère choreography by Rudolf Nureyev after Petipa] [ 18 червня 2007 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Bayaderka Bayaderka balet na 3 diyi 5 kartin z apofeozom baletmejstera Mariusa Petipa na muziku Lyudviga Minkusa Vpershe pokazanij v benefisi ru 23 sichnya 1877 roku na sceni peterburzkogo Velikogo teatru BaletBayaderkaScena iz I akta 1900Kompozitor Lyudvig MinkusAvtor libretoKilkist dij 4Rik stvorennya 1877Persha postanovka 23 sichnya 1877Misce pershoyi postanovki Bolshoj teatr Sankt Peterburg Informaciya u Vikidanih Bayaderka velikoyu miroyu pereklikayetsya z baletom Sakuntala yakij postaviv jogo brat Lyusyen Petipa dlya baletu Parizkoyi operi u roci muzika Rejyera scenarij Teofilya Gotye za odnojmennoyu dramoyu indijskogo poeta IV stolittya Kalidasi Literaturnim dzherelom baletu Bayaderka stali drama Shakuntala j balada Bog i bayaderka Gete nim Der Gott und die Bajadere V osnovi syuzhetu shidna romantichna legenda pro tragichne kohannya bayaderki ta horobrogo voyina Bayaderku chasto asociyuyut z kolonializmom i propagandoyu yaki spotvoryuyut indijsku kulturu ta uvichnyuyut ideyu pro kolonialnu vladu Yevropi Pershi postanovki harakterisuvalisya sproshennyam seksualizaciyeyu i degumanizaciyeyu personazhiv a takozh ideyami rasovoyi perevagi i patriarhalnogo panuvannya Dijovi osobiNikiya bayaderka prihramova tancivnicya Solor vidomij i bagatij kshatriya Dugmanta radzha Golkonda Gamzatti jogo donka Velikij Bramin Magedaveya fakir Toloragva voyin Ajya nevilnicya Bramini bramatshori sudri slugi radzhi voyini bayaderki fakiri mandrivniki indijskij narod muzikanti ta mislivciSyuzhetDiya persha Voyin Solor z druzyami polyuvav na tigra u svyashennomu lisi Razom z fakirom Magedaveya vin vidstaye vid inshih mislivciv dlya togo shob pogovoriti z bayaderkoyu Nikiyeyu yaka zhive na pagodi v glibini lisu Tam jdut prigotuvannya do svyata vognyu Urochisto vihodit Velikij bramin za nim bramatshori ta bayaderki Nikiya pochinaye svyashennij tanec Velikij bramin zahoplenij neyu ale bayaderka vidkidaye jogo pochuttya Bramin pogrozhuye Nikiyi ale vona ochikuye Solora Magedaveya povidomlyaye yij sho Solor nepodalik Vsi rozhodyatsya Nastaye nich Do hramu prihodit Solor Vin proponuye Nikiyi bigti z nim i nad svyashennim vognem daye klyatvu vichno lyubiti yiyi Pobachennya pererivaye Velikij bramin Palayuchi revnoshami vin planuye zhorstoku pomstu Zranku bilya hramu z yavlyayutsya mislivci iz vbitim tigrom bayaderki sho jdut za svyashennoyu vodoyu Solor jde z mislivcyami U svoyemu palaci radzha Dugmanta ogoloshuye dochci Gamzatti pro te sho maye namir vidati yiyi zamizh za Solora Solor namagayetsya vidhiliti propoziciyu ale radzha ogoloshuye sho vesillya vidbudetsya duzhe skoro Z yavlyayetsya Velikij bramin Vidalivshi usih radzha visluhovuye jogo Toj povidomlyaye pro pobachennya Solora z bayaderkoyu Radzha virishuye vbiti Nikiyu Bramin nagaduye sho bayaderka nalezhit bogovi Vishnu Yiyi vbivstvo nakliche gniv Vishnu ubiti potribno Solora Dugmanta virishuye pid chas svyata nadislati Nikiyi koshik kvitiv z otrujnoyu zmiyeyu useredini Rozmovu radzhi ta bramina pidsluhovuye Gamzatti Vona velit poklikati Nikiyu i zaproponuvavshi yij tancyuvati zavtra na vesilli pokazuye portret svogo narechenogo Nikiya prigolomshena Gamzatti proponuye yij bagatstva yaksho vona zalishit krayinu ale Nikiya ne mozhe vidmovitisya vid kohanogo U gnivi vona kidayetsya na supernicyu z kindzhalom Tilki virna sluzhnicya ryatuye Gamzatti Bayaderka vtikaye Rozgnivana Gamzatti pririkaye Nikiyu na smert U sadu pered palacom radzhi pochinayetsya svyato Z yavlyayutsya Dugmanta i Gamzatti Radzha velit Nikiyi rozvazhati publiku Bayaderka tancyuye Gamzatti nakazuye peredati yij koshik iz kvitami Shovana u kvitah zmiya zhalit divchinu Nikiya proshayetsya z Solorom i nagaduye jomu sho vin klyavsya lyubiti yiyi vichno Velikij bramin proponuye Nikiyi protiotrutu ale vona viddaye perevagu smerti Radzha i Gamzatti radiyut Diya druga Solor sumuye za Nikiyeyu Magedaveya prinosit jomu opium Solorovi snitsya carstvo tinej de znahoditsya dusha Nikiyi Prihodyat voyini yaki hochut pidgotuvati jogo do vesillya ale vidinnya Solora ne pripinyayutsya Diya tretya Vesilna ceremoniya Zolotij Bozhok tancyuye u tini statuyi Buddi bayaderki vikonuyut ritualnij tanec Solor znovu bachit postat Nikiyi Yak tilki Velikij bramin zakinchuye vesilnij obryad vidbuvayetsya zemletrus ce rozgnivani bogi rujnuyut hram de znahoditsya klyatvoporushnik Solor Usi prisutni na shlyubnij ceremoniyi tezh ginut pid zavalami hramu Dushi Solora i Nikiyi nareshti z yednuyutsya na nebesah Istoriya postanovokKshesinska Matilda v roli Nikiyi v baleti Bayaderka Postanovka Mariusa Petipa 1900 Pershij pokaz vidbuvsya v benefisi 23 sichnya roku na sceni peterburzkogo Velikogo teatru V prem yeri brali uchast Nikiya Gamzatti car Dugmanta Velikij bramin dzhampe induskij Feliks Kshesinskij i manu dirigent Avtori dekoracij Bocharov Vagner Shishkov Andreyev Roller Lambin Kiyivskij teatr operi i baletu pershij balet teatru 1992 Parizka opera postanovka Rudolfa Nuryeyeva asistent postanovnika Ninel Kurgapkina 1999 Videnska opera baletmejster Volodimir Malahov Nikiya Solor Volodimir Malahov Gamzatti 2013 Nacionalna opera Ukrayini postanovka Nataliyi Makarovoyi dirigent Mikola Dyadyura hudozhnik V yacheslav Okunyev Nikiya Olena Filip yeva Solor Denis Matviyenko N A Odeskij teatr operi ta baletu hudozhnicya postanovnicya zasluzhena hudozhnicya Ukrayini Nataliya Bevzenko ZinkinaPrimitki Arhiv originalu za 8 lyutogo 2012 Procitovano 10 grudnya 2018 Leuchchi T 2019 ros Zh l Vestnik Akademii Russkogo baleta im A Ya Vaganovoj 6 65 Arhiv originalu za 16 kvitnya 2021 Procitovano 2021 4 22 opera com ua Arhiv originalu za 18 kvitnya 2021 Procitovano 3 veresnya 2021 Odeskij nacionalnij akademichnij teatr operi ta baletu ukr Arhiv originalu za 3 veresnya 2021 Procitovano 3 veresnya 2021 LiteraturaYuliya Yakovlyeva Glava 5 Narodzhennya teatru Tvorci i glyadachi Rosijski baleti epohi shedevriv S 125 132 ISBN 978 5 4448 0689 0 PosilannyaBayaderka u sestrinskih Vikiproyektah Fajli u Vikishovishi U Vikislovniku ye storinka bayaderka Malenka baletna enciklopediya BAYaDERKA 12 listopada 2018 u Wayback Machine http www nureyev org choreography la bayadere the kingdom of the shades petipa rudolf nureyev La Bayadere choreography by Rudolf Nureyev after Petipa 18 chervnya 2007 u Wayback Machine