А́рта (грец. Άρτα), інколи Нарди (тур. Narda, алб. Narta) — місто в Греції, друге за величиною в Епірі, столиця однойменного ному Арта.
Арта Άρτα | |
---|---|
![]() | |
![]() Арта | |
Координати: 39°09′ пн. ш. 20°59′ сх. д. / 39.150° пн. ш. 20.983° сх. д. | |
Країна | Греція |
Децентр. адміністрація | Адміністрація Епіру і Західної Македонії |
Периферія | Епір |
Периф. одиниця | Арта |
Колишні адмін. одиниці | |
- Регіон | Епір |
- Ном | Арта |
Розташування на мапі ному ![]() | |
Уряд | |
- мер | Панайотіс Економідіс |
Площа | |
- Повна | 47,973 км² |
Висота над р.м. | 30 м |
Населення (2001) | |
- Усього | 23 863 |
Часовий пояс | EET/EEST (/) |
Поштовий код | 471 00 |
Телефонний код(и) | 26810 |
Авто | ΑΤ |
Вебсайт: www.arta.gr |
Історія
Перше поселення в районі сучасного міста було засноване у 9 столітті до н. е. Згодом у 7 столітті до н. е. коринфяни назвали утворене тут місто Амбракією.
У 295 до н. е. епірський цар Пірр, а також правитель , переніс столицю свого царства до Амвракії. Неодноразово на місто нападали римляни, зрештою 146 до н. е. місто стало частиною Римської імперії, а сама провінції Епір була перейменована лат. Epirus vetus — Старий Епір, щоб відрізнити його від Нового Епіру на сході. Перша згадка саме про місто Арта датується 1082 роком.
У 1204 після падіння Константинополя під натиском хрестоносців, він став столицею держави Епірського деспотату. Деспотат сягав Дурреса і включав всю північно-західну Елладу, Фессалію та північно-західну Македонію. Його засновником був Михайло І Комнін (1205—1215), родич візантійської династії Комнінів. Згодом послідовно змінювались «господарі» міста: італійська династія Орсіні (1318—1337), Сербська імперія (1337 — 1359), албанські (1359—1416) та італійські правителі (Карл II Токко, Леонардо III Токко).
Османи завоювали Арту 1449 року та перейменували на Нарди́. 1717 року місто окупували венеційці, 1797 року — французи. Турки повторно завоювали Арту 1799 р. Приєднання міста до незалежної Греції відбулось 1881 року на умовах укладеного між Туреччиною та Грецією Берлінського трактату.
Населення
Рік | Населення |
---|---|
1981 | 20,004 |
1991 | 23,710 |
2001 | 23,863 |
Персоналії
- Пірр — гегемон .
- Максим Грек — православний святий.
- Наполеон Зервас — грецький генерал доби Другої світової війни.
- — герой Грецької революції.
- Ніколаос Скуфас — один із засновників «Філікі Етерія».
- Янніс Макріянніс — герой Грецької революції.
- — поет.
- Янніс Мораліс — художник.
- Антоніос Нікополідіс — голкіпер футбольної національної збірної Греції.
Пам'ятки
В місті є низка пам'яток візантійського періоду, зокрема:
- замок Арта;
- [en].
Примітки
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Арта |
- Δείτε τη Διοικητική Διαίρεση. Міністерство внутрішніх справ, децентралізації та електронного управління Греції (гр.) . www.ypes.gr. Процитовано 9 вересня 2009.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
A rta grec Arta inkoli Nardi tur Narda alb Narta misto v Greciyi druge za velichinoyu v Epiri stolicya odnojmennogo nomu Arta Arta Arta vizantijskoyi dobivizantijskoyi dobi Arta Koordinati 39 09 pn sh 20 59 sh d 39 150 pn sh 20 983 sh d 39 150 20 983 KrayinaGreciya Decentr administraciyaAdministraciya Epiru i Zahidnoyi MakedoniyiPeriferiyaEpirPerif odinicyaArta Kolishni admin odinici RegionEpir NomArtaRoztashuvannya na mapi nomu Uryad merPanajotis Ekonomidis Plosha Povna 47 973 km Visota nad r m 30 m Naselennya 2001 Usogo 23 863 Chasovij poyas EET EEST UTC 2 3 Poshtovij kod 471 00 Telefonnij kod i 26810 Avto AT Vebsajt www arta gr U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Arta znachennya IstoriyaPershe poselennya v rajoni suchasnogo mista bulo zasnovane u 9 stolitti do n e Zgodom u 7 stolitti do n e korinfyani nazvali utvorene tut misto Ambrakiyeyu U 295 do n e epirskij car Pirr a takozh pravitel perenis stolicyu svogo carstva do Amvrakiyi Neodnorazovo na misto napadali rimlyani zreshtoyu 146 do n e misto stalo chastinoyu Rimskoyi imperiyi a sama provinciyi Epir bula perejmenovana lat Epirus vetus Starij Epir shob vidrizniti jogo vid Novogo Epiru na shodi Persha zgadka same pro misto Arta datuyetsya 1082 rokom U 1204 pislya padinnya Konstantinopolya pid natiskom hrestonosciv vin stav stoliceyu derzhavi Epirskogo despotatu Despotat syagav Durresa i vklyuchav vsyu pivnichno zahidnu Elladu Fessaliyu ta pivnichno zahidnu Makedoniyu Jogo zasnovnikom buv Mihajlo I Komnin 1205 1215 rodich vizantijskoyi dinastiyi Komniniv Zgodom poslidovno zminyuvalis gospodari mista italijska dinastiya Orsini 1318 1337 Serbska imperiya 1337 1359 albanski 1359 1416 ta italijski praviteli Karl II Tokko Leonardo III Tokko Osmani zavoyuvali Artu 1449 roku ta perejmenuvali na Nardi 1717 roku misto okupuvali venecijci 1797 roku francuzi Turki povtorno zavoyuvali Artu 1799 r Priyednannya mista do nezalezhnoyi Greciyi vidbulos 1881 roku na umovah ukladenogo mizh Turechchinoyu ta Greciyeyu Berlinskogo traktatu NaselennyaRik Naselennya 1981 20 004 1991 23 710 2001 23 863PersonaliyiPirr gegemon Maksim Grek pravoslavnij svyatij Napoleon Zervas greckij general dobi Drugoyi svitovoyi vijni geroj Greckoyi revolyuciyi Nikolaos Skufas odin iz zasnovnikiv Filiki Eteriya Yannis Makriyannis geroj Greckoyi revolyuciyi poet Yannis Moralis hudozhnik Antonios Nikopolidis golkiper futbolnoyi nacionalnoyi zbirnoyi Greciyi Pam yatkiV misti ye nizka pam yatok vizantijskogo periodu zokrema zamok Arta en PrimitkiVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Arta Deite th Dioikhtikh Diairesh Ministerstvo vnutrishnih sprav decentralizaciyi ta elektronnogo upravlinnya Greciyi gr www ypes gr Procitovano 9 veresnya 2009