Анато́лій Васи́льович Аре́ф'єв (24 листопада 1918, с. Ставрополь, нині м. Тольятті Самарської області Росії — 28 січня 1989, Дніпропетровськ, УРСР) — український і російський художник театру.
Ареф'єв Анатолій Васильович | ||||
---|---|---|---|---|
![]() | ||||
Народження | 24 листопада 1918[1] Тольятті, Російська СФРР | |||
Смерть | 28 січня 1989 (70 років) | |||
Дніпропетровськ, Українська РСР, СРСР | ||||
Поховання | Хованський цвинтар | |||
Країна | ![]() ![]() | |||
Жанр | оформлення вистав | |||
Діяльність | художник, унаочнювач | |||
Партія | КПРС | |||
Учасник | німецько-радянська війна | |||
Нагороди | ||||
| ||||
Біографічні дані
Закінчив художньо-педагогічний технікум у Пензі (навчався у 1936—1938 роках).
Від 1947 року працював у Киргизькому театрі опери та балету (Фрунзе, нині Бішкек): художником, а від 1949 року — головним художником.
У 1971—1974 роках працював у Горьковському театрі опери та балету (Горький, нині Нижній Новгород).
У 1974—1989 роках — головний художник Дніпропетровського театру опери та балету.
Син Володимир Ареф'єв теж став художником театру.
Був членом КПРС (від 1945 року), 1967 року обрано кандидатом у члени ЦК Комуністичної партії Киргизії.
Творчість
Підсумкову енциклопедичну оцінку творчості художника дала мистецтвознавець Тетяна Шпаковська:
«Декорації Ареф'єва вирізнялися високим художнім смаком, лаконічністю, винахідливістю, чистотою і гармонійністю усіх пропорцій у вирішенні сценічного простору та відображали якісно нові знахідки майстра в осягненні суті вічних проблем буття, боротьби добра зі злом, життя зі смертю, милосердя зі жорстокістю».
Оформлені вистави (Україна)
- Одеський театр опери та балету
- «Спартак» Арама Хачатуряна (1968)
- Дніпропетровський театр опери і балету
- «Спартак» Арама Хачатуряна (1975)
- «Богдан Хмельницький» Костянтина Данькевича (1976).
- «Панянка та хуліган» Дмитра Шостаковича (1978).
- «Аїда» Джузеппе Верді (1981)
- «Ромео і Джульєтта» Сергія Прокофьєва (1986).
Відзнаки
- 1967 — народний художник СРСР.
- 1976 — Державна премія УРСР імені Тараса Шевченка (за оперу «Богдан Хмельницький» — разом із композитором, диригентом-постановником, хормейстером і виконавцями провідних ролей).
- Нагороджено орденом Леніна, орденом Червоного Прапора, орденом Червоної Зірки, медалями.
Примітки
- Арефьев Анатолий Васильевич // Большая советская энциклопедия: [в 30 т.] / под ред. А. М. Прохоров — 3-е изд. — Москва: Советская энциклопедия, 1969.
Література
- Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1977. — Т. 1 : А — Борона. — 542, [2] с., [38] арк. іл. : іл., табл., портр., карти с. — С. 242
- Кучеренко З. Ареф'єви // Мистецтво України : Біографічний довідник / упоряд.: А. В. Кудрицький, М. Г. Лабінський ; за ред. А. В. Кудрицького. — К. : «Українська енциклопедія» ім. М. П. Бажана, 1997. — С. 25. — .
- Шевченківські лауреати. 1962–2001 : енциклопедичний довідник / автор-упор. М. Г. Лабінський ; вступ. слово І. М. Дзюби. — К. : Криниця, 2001. — 696 с. — . — С. 26
- Джусупова О. Н. А. В. Арефьев. — Фрунзе, 1958
- Лупандина А. Анатолий и Владимир Арефьевы // Советские художники театра и кино. — Москва, 1980
- Борисова Н. Энергия и красота решений // Советский балет. — 1987. — № 3
- Анатолій Васильович Ареф'єв: [Некролог] // Радянська Україна. — 1989. — 29 січня
- Шпаковская Т. Мастер. Творчестао не знает границ // Театральная летопись длиною в четверть века. — Днепропетровськ, 1999
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Aref yev Anato lij Vasi lovich Are f yev 24 listopada 1918 s Stavropol nini m Tolyatti Samarskoyi oblasti Rosiyi 28 sichnya 1989 Dnipropetrovsk URSR ukrayinskij i rosijskij hudozhnik teatru Aref yev Anatolij VasilovichNarodzhennya24 listopada 1918 1918 11 24 1 Tolyatti Rosijska SFRRSmert28 sichnya 1989 1989 01 28 70 rokiv Dnipropetrovsk Ukrayinska RSR SRSRPohovannyaHovanskij cvintarKrayina SRSR RosiyaZhanroformlennya vistavDiyalnisthudozhnik unaochnyuvachPartiyaKPRSUchasniknimecko radyanska vijnaNagorodiBiografichni daniZakinchiv hudozhno pedagogichnij tehnikum u Penzi navchavsya u 1936 1938 rokah Vid 1947 roku pracyuvav u Kirgizkomu teatri operi ta baletu Frunze nini Bishkek hudozhnikom a vid 1949 roku golovnim hudozhnikom U 1971 1974 rokah pracyuvav u Gorkovskomu teatri operi ta baletu Gorkij nini Nizhnij Novgorod U 1974 1989 rokah golovnij hudozhnik Dnipropetrovskogo teatru operi ta baletu Sin Volodimir Aref yev tezh stav hudozhnikom teatru Buv chlenom KPRS vid 1945 roku 1967 roku obrano kandidatom u chleni CK Komunistichnoyi partiyi Kirgiziyi TvorchistPidsumkovu enciklopedichnu ocinku tvorchosti hudozhnika dala mistectvoznavec Tetyana Shpakovska Dekoraciyi Aref yeva viriznyalisya visokim hudozhnim smakom lakonichnistyu vinahidlivistyu chistotoyu i garmonijnistyu usih proporcij u virishenni scenichnogo prostoru ta vidobrazhali yakisno novi znahidki majstra v osyagnenni suti vichnih problem buttya borotbi dobra zi zlom zhittya zi smertyu miloserdya zi zhorstokistyu Oformleni vistavi Ukrayina Odeskij teatr operi ta baletu Spartak Arama Hachaturyana 1968 Dnipropetrovskij teatr operi i baletu Spartak Arama Hachaturyana 1975 Bogdan Hmelnickij Kostyantina Dankevicha 1976 Panyanka ta huligan Dmitra Shostakovicha 1978 Ayida Dzhuzeppe Verdi 1981 Romeo i Dzhulyetta Sergiya Prokofyeva 1986 Vidznaki1967 narodnij hudozhnik SRSR 1976 Derzhavna premiya URSR imeni Tarasa Shevchenka za operu Bogdan Hmelnickij razom iz kompozitorom dirigentom postanovnikom hormejsterom i vikonavcyami providnih rolej Nagorodzheno ordenom Lenina ordenom Chervonogo Prapora ordenom Chervonoyi Zirki medalyami PrimitkiArefev Anatolij Vasilevich Bolshaya sovetskaya enciklopediya v 30 t pod red A M Prohorov 3 e izd Moskva Sovetskaya enciklopediya 1969 d Track Q649d Track Q17378135LiteraturaUkrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1977 T 1 A Borona 542 2 s 38 ark il il tabl portr karti s S 242 Kucherenko Z Aref yevi Mistectvo Ukrayini Biografichnij dovidnik uporyad A V Kudrickij M G Labinskij za red A V Kudrickogo K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 1997 S 25 ISBN 5 88500 071 9 Shevchenkivski laureati 1962 2001 enciklopedichnij dovidnik avtor upor M G Labinskij vstup slovo I M Dzyubi K Krinicya 2001 696 s ISBN 966 7575 29 2 S 26 Dzhusupova O N A V Arefev Frunze 1958 Lupandina A Anatolij i Vladimir Arefevy Sovetskie hudozhniki teatra i kino Moskva 1980 Borisova N Energiya i krasota reshenij Sovetskij balet 1987 3 Anatolij Vasilovich Aref yev Nekrolog Radyanska Ukrayina 1989 29 sichnya Shpakovskaya T Master Tvorchestao ne znaet granic Teatralnaya letopis dlinoyu v chetvert veka Dnepropetrovsk 1999