Амети́ст (від грец. αμεθυστος — «тверезий», за стародавнім повір'ям — засіб проти сп'яніння) — мінерал групи кварцу.
Аметист | |
---|---|
![]() друза кристалів аметисту з ПАР | |
Загальні відомості | |
Хімічна формула | SiO2 |
Клас мінералу | прості оксиди |
Генезис | гідротермальний, магматичний |
Ідентифікація | |
Колір | фіолетовий до блідого червонувато-фіолетового |
Форма кристалів | зазвичай короткопризматичні, переважають грані ромбоедра |
Сингонія | тригональна |
Спайність | — |
Злам | конхоідальний |
Твердість | 7 |
Блиск | скловидний, глянцевий |
Прозорість | від прозорого до напівпрозорого |
Колір риси | білий |
Густина | 2,63–2,65 |
Розчинність | нерозчинний у воді |
Оптичні властивості кристалів | |
Показник заломлення | nω = 1,543–1,553 nε = 1,552–1,554 |
Подвійне променезаломлення | +0,009 |
Плеохроїзм | відсутній |
Кут/Дисперсія оптичних осей | 0,013 |
Інші характеристики | |
Плавкість | 1650±75 °C |
Особливі характеристики | п'єзоелектричний |
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekpqTDBGdFpYUm9lWE4wWDJaeWIyMWZRbkpoZW1sc1h5VXlPRUYxYzNSeVlXeHBZVzVmVFhWelpYVnRKVEk1TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxQmJXVjBhSGx6ZEY5bWNtOXRYMEp5WVhwcGJGOGxNamhCZFhOMGNtRnNhV0Z1WDAxMWMyVjFiU1V5T1M1cWNHYz0uanBn.jpg)
Назва походить від грецького ἀμέθυστος (amethystos) — «протидія сп'янінню».
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlpqTDBGdFpYUm9lWE4wWDBkbGIyUmxMbXB3Wnk4eE1qSndlQzFCYldWMGFIbHpkRjlIWlc5a1pTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Загальний опис
Хімічна формула: SiO2 — діоксид кремнію.
Прозорий фіолетовий різновид кварцу, забарвлення якого має радіаційну природу і обумовлено структурною домішкою Fe3+ і Fe2+, що заміщує Si або перебуває в міжвузлях. Колір також пов'язують з домішками марганцю або органічного барвника. Відтінки забарвлення — від блакитнувато-фіолетового, лавандово-синього до пурпурно-темного.
В українській науковій літературі вперше описаний в лекції «Про камені та геми» Феофана Прокоповича (Києво-Могилянська академія, 1705—1709).
Як напівдорогоцінний камінь використовується в ювелірних та художніх виробах.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZtTDBKeVlYcHBiR2xoYmw5aGJXVjBhSGx6ZEhOZkpUSTROak16TURNM09ESXlPQ1V5T1M1cWNHY3ZNVE15Y0hndFFuSmhlbWxzYVdGdVgyRnRaWFJvZVhOMGMxOGxNamcyTXpNd016YzRNakk0SlRJNUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Різновиди і застосування назви
Прожарювання аметистів за температури 470—750°С призводить до зміни їхнього забарвлення на золотисто-жовте — цитринове, а необережне нагрівання — взагалі до його зникнення. Більшість цитринів, що надходять на ринок, являють собою обпалені аметисти. При радіоактивному опроміненні первинне забарвлення відновлюється.
На ринку дорогоцінних каменів часто використовують торгові найменування, які не відповідають їх мінералогічній назві:
- богемський топаз або золотистий, індійський, іспанський, саламанський топаз, мадейра-топаз, пальмейра-топаз, сьєрра-топаз — цитрин (обпалений аметист)
- віденський аметист — фіолетова шпінель або фіолетовий корунд
- аметист західний — власне аметист
- аметист літієвий — торговельна назва — рожевого чи фіолетового різновиду сподумену
- аметист саксонський — апатит фіолетового кольору
- аметист східний корунд — застаріла назва фіолетового корунду або торговельна назва прозорої відміни корунду
- аметист підробний — будь-який камінь, що за кольором і блиском нагадує аметист, зазвичай флюорит
- аметист-сапфір (фіолетовий різновид корунду)
Поширення
Зустрічається в гранітних пегматитах, кварцових жилах і у вигляді друз в порожнинах вулканічних порід в основному на Уралі, в Індії, США, Уругваї і Бразилії.
В Україні є на Волині (Житомирська область) та в Криворізькому і Донецькому басейнах, також у Рівненській області.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkpqTDFGMVlYSjBlbDluYVhObGJXVnVkSE11YW5Cbkx6RTRPSEI0TFZGMVlYSjBlbDluYVhObGJXVnVkSE11YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Див. також
Примітки
- Мир камня. В 2-х т. Т. 2. Драгоценные и поделочные камни: Пер. с нем. / Послесл. С. Ф. Ахметова. — М.: Мир, 1986. — 263 с.
- Минералогия и кристаллофизика ювелирных разновидностей кремнезема / В. Г. Балакирев, Е. Я. Киевленко, Л. В. Никольская и др. М.: Недра, 1979.
Література
- Мала гірнича енциклопедія : у 3 т. / за ред. В. С. Білецького. — Д. : Донбас, 2004. — Т. 1 : А — К. — 640 с. — .
- Лазаренко Є. К., Винар О. М. Аметист // Мінералогічний словник. — К. : Наукова думка, 1975. — 774 с.
- Аметист // Мінералого-петрографічний словник / Укл. : Білецький В. С., Суярко В. Г., Іщенко Л. В. — Х. : НТУ «ХПІ», 2018. — Т. 1. Мінералогічний словник. — 444 с. — .
- Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Аметист |
- у (англ.)
- Поширення родовищ аметисту у світі. [ 12 липня 2010 у Wayback Machine.] (англ.)
- Аметист. [ 10 квітня 2008 у Wayback Machine.] у каталозі коштовного каміння Gemstone. [ 29 листопада 2009 у Wayback Machine.] (англ.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ameti st vid grec ame8ystos tverezij za starodavnim povir yam zasib proti sp yaninnya mineral grupi kvarcu Ametistdruza kristaliv ametistu z PARZagalni vidomostiHimichna formula SiO2Klas mineralu prosti oksidiGenezis gidrotermalnij magmatichnijIdentifikaciyaKolir fioletovij do blidogo chervonuvato fioletovogoForma kristaliv zazvichaj korotkoprizmatichni perevazhayut grani romboedraSingoniya trigonalnaSpajnist Zlam konhoidalnijTverdist 7Blisk sklovidnij glyancevijProzorist vid prozorogo do napivprozorogoKolir risi bilijGustina 2 63 2 65Rozchinnist nerozchinnij u vodiOptichni vlastivosti kristalivPokaznik zalomlennya nw 1 543 1 553 ne 1 552 1 554Podvijne promenezalomlennya 0 009Pleohroyizm vidsutnijKut Dispersiya optichnih osej 0 013Inshi harakteristikiPlavkist 1650 75 COsoblivi harakteristiki p yezoelektrichnij Ametist u Vikishovishi Druza kristaliv ametistu z Braziliyi Avstralijskij muzej Sidnej Nazva pohodit vid greckogo ἀme8ystos amethystos protidiya sp yaninnyu GeodaZagalnij opisHimichna formula SiO2 dioksid kremniyu Prozorij fioletovij riznovid kvarcu zabarvlennya yakogo maye radiacijnu prirodu i obumovleno strukturnoyu domishkoyu Fe3 i Fe2 sho zamishuye Si abo perebuvaye v mizhvuzlyah Kolir takozh pov yazuyut z domishkami margancyu abo organichnogo barvnika Vidtinki zabarvlennya vid blakitnuvato fioletovogo lavandovo sinogo do purpurno temnogo V ukrayinskij naukovij literaturi vpershe opisanij v lekciyi Pro kameni ta gemi Feofana Prokopovicha Kiyevo Mogilyanska akademiya 1705 1709 Yak napivdorogocinnij kamin vikoristovuyetsya v yuvelirnih ta hudozhnih virobah Polirovanij ametistRiznovidi i zastosuvannya nazviProzharyuvannya ametistiv za temperaturi 470 750 S prizvodit do zmini yihnogo zabarvlennya na zolotisto zhovte citrinove a neoberezhne nagrivannya vzagali do jogo zniknennya Bilshist citriniv sho nadhodyat na rinok yavlyayut soboyu obpaleni ametisti Pri radioaktivnomu oprominenni pervinne zabarvlennya vidnovlyuyetsya Na rinku dorogocinnih kameniv chasto vikoristovuyut torgovi najmenuvannya yaki ne vidpovidayut yih mineralogichnij nazvi bogemskij topaz abo zolotistij indijskij ispanskij salamanskij topaz madejra topaz palmejra topaz syerra topaz citrin obpalenij ametist videnskij ametist fioletova shpinel abo fioletovij korund ametist zahidnij vlasne ametist ametist litiyevij torgovelna nazva rozhevogo chi fioletovogo riznovidu spodumenu ametist saksonskij apatit fioletovogo koloru ametist shidnij korund zastarila nazva fioletovogo korundu abo torgovelna nazva prozoroyi vidmini korundu ametist pidrobnij bud yakij kamin sho za kolorom i bliskom nagaduye ametist zazvichaj flyuorit ametist sapfir fioletovij riznovid korundu PoshirennyaZustrichayetsya v granitnih pegmatitah kvarcovih zhilah i u viglyadi druz v porozhninah vulkanichnih porid v osnovnomu na Urali v Indiyi SShA Urugvayi i Braziliyi V Ukrayini ye na Volini Zhitomirska oblast ta v Krivorizkomu i Doneckomu basejnah takozh u Rivnenskij oblasti Krayini virobniki ametistu ta kvarcuDiv takozhSpisok mineralivPrimitkiMir kamnya V 2 h t T 2 Dragocennye i podelochnye kamni Per s nem Poslesl S F Ahmetova M Mir 1986 263 s Mineralogiya i kristallofizika yuvelirnyh raznovidnostej kremnezema V G Balakirev E Ya Kievlenko L V Nikolskaya i dr M Nedra 1979 LiteraturaMala girnicha enciklopediya u 3 t za red V S Bileckogo D Donbas 2004 T 1 A K 640 s ISBN 966 7804 14 3 Lazarenko Ye K Vinar O M Ametist Mineralogichnij slovnik K Naukova dumka 1975 774 s Ametist Mineralogo petrografichnij slovnik Ukl Bileckij V S Suyarko V G Ishenko L V H NTU HPI 2018 T 1 Mineralogichnij slovnik 444 s ISBN 978 617 7565 14 6 Ukrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1974 1985 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Ametist u angl Poshirennya rodovish ametistu u sviti 12 lipnya 2010 u Wayback Machine angl Ametist 10 kvitnya 2008 u Wayback Machine u katalozi koshtovnogo kaminnya Gemstone 29 listopada 2009 u Wayback Machine angl