Акреція (лат. accretio — приріст, збільшення) в астрофізиці — процес падіння речовини на масивне космічне тіло з навколишнього середовища під дією сили тяжіння. Акреція є обов'язковою стадією формування зір, планет та інших небесних тіл.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlpqTDBjek5Ua3VNak10TUM0NE1pNU5iM1Z6WlM1WVVtRjVMbEpoWkdsdkxtcHdaeTh5TWpCd2VDMUhNelU1TGpJekxUQXVPREl1VFc5MWMyVXVXRkpoZVM1U1lXUnBieTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Види акреції
Акрецію характеризують режимом течії речовини на центр тяжіння й виділяють чотири типи акреції:
- Сферично-симетрична акреція (акреція Бонді) виникає, коли швидкість масивного тіла щодо навколишнього середовища менша від швидкості звуку й речовина середовища не має моменту обертання.
- Циліндрична акреція (акрекція Бонді—Хойла—Літтлтона) відбувається, коли швидкість масивного тіла щодо середовища перевищує швидкість звуку й речовина середовища не має моменту обертання. Акреція відбувається в конусі, розташованому позаду тіла й обмеженому ударною хвилею.
- У разі акреції речовини, що має певний момент обертання, утворюється акреційний диск.
- Якщо спостерігається й дискова, і квазісферична акреція мова йде про двопотокову акрецію.
Внаслідок акреції гравітаційна енергія рухомої речовини перетворюється на тепло, речовина розігрівається й випромінює електромагнітні хвилі.
Акреція на тіло, яке випромінює (зорю), можлива лише за умови, що світність цього тіла не перевищує деяку критичну межу (межу Едінгтона), за якої гравітаційні сили врівноважуються тиском випромінювання.
Акреція в магнітному полі
У разі акреції плазми на небесне тіло, що має власне магнітне поле, механізми акреції визначаються магнітогідродинамічною взаємодією плазми з магнітним полем.
Якщо тиск магнітного поля поблизу небесного тіла перевищує газовий тиск плазми, що акреціює, то акреція зупиняється на відстані альвенівського радіусу, тобто на межі магнітосфери й спрямовується на магнітні полюси небесного тіла. Необхідною умовою акреції плазми на магнітні полюси є її потрапляння всередину магнітосфери, що відбувається за рахунок розвитку гідромагнітних нестійкостей типу нестійкості Релея—Тейлора. Межа магнітосфери (магнітопауза) визначається умовою рівності тисків магнітного поля й плазми, тобто радіус магнітосфери ( ) визначається співвідношенням[]:
де В — магнітна індукція небесного тіла, і V — відповідно густина й швидкість потоку плазми.
Акреція в тісних подвійних системах
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2T1M4NU9DOU5hWEpoTGxWV0xrRmpZM0psZEdsdmJpNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RUV2x5WVM1VlZpNUJZMk55WlhScGIyNHVhbkJuLmpwZw==.jpg)
У випадку подвійних систем акреція істотно асиметрична й може мати істотний вплив на еволюцію як окремих компонент, так і всієї системи. Найінтенсивніша акреція в подвійних системах відбувається тоді, коли в процесі еволюції одна з компонент заповнює свою порожнину Роша, що призводить до перетікання речовини на сусідню зірку через внутрішню точку Лагранжа L1. У цьому процесі речовина, яка перетікає, утворює акреційний диск, існування якого пояснює багато ефектів, що спостерігаються в рентгенівських джерел.
Астрономічні феномени, викликані акрецією
Найцікавіші явища зумовлює акреція на компактну компоненту подвійної системи, яка проеволюціонувала.
- Нестаціонарна акреція на білі карлики у випадку, якщо його супутником є масивний червоний карлик, призводить до утворення карликових нових (зір типу U Gem (UG) і новоподібних змінних зір.
- Акреція на білі карлики, які мають потужне магнітне поле, спрямовується до магнітних полюсів білого карлика й циклотронний механізм випромінювання акреціюючої плазми в приполярних областях викликає значну поляризацію випромінювання у видимій ділянці спектру (поляри й проміжні поляри).
- Акреція на білі карлики багатої на водень речовини призводить до її накопичення на поверхні білого карлика (який складається переважно з гелію) і розігрівання до температур реакції синтезу гелію, що у випадку розвитку теплової нестійкості призводить до вибуху, який спостерігається як спалах нової зорі.
- Досить тривала та інтенсивна акреція на масивний білий карлик може призвести до перевищення ним межі Чандрасекара й гравітаційного колапсу, що спостерігається як спалах наднової типу Ia .
- Під час акреції на нейтронні зорі, які мають потужне магнітне поле, тиск магнітного поля в магнітосфері нейтронної зорі зрівнюється з тиском потоку плазми й іонізована речовина потрапляє здебільшого на ділянки магнітних полюсів. Коли магнітна вісь не збігається з віссю обертання, то спостерігач може бачити періодичні зміни випромінювання з періодом обертання зорі — рентгенівські пульсари;
- Акреція на нейтронні зорі супроводжуються накопиченням та утворенням на їх поверхні виродженої оболонки, яка багата на водень і гелій, що врешті-решт призводить до вибухового термоядерного синтезу. Такі об'єкти спостерігаються як спалахуючі рентгенівські джерела з періодом від кількох годин до кількох днів.
- Акреція на чорні діри створює надгарячий акреційний диск, що спостерігається як рентгенівське джерело.
Примітки
- Акреція // Астрономічний енциклопедичний словник / за заг. ред. І. А. Климишина та А. О. Корсунь. — Львів : Голов. астроном. обсерваторія НАН України : Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка, 2003. — С. 14—15. — .
Посилання
- Акреція в астрофізиці [ 25 лютого 2022 у Wayback Machine.] // ВУЕ
- Постнов К. А., Лекции по Общей астрофизике для физиков [ 6 березня 2007 у Wayback Machine.]
- Самусь Н. Н., Переменные звёзды [ 4 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Сулейманов В. Ф., Рентгеновская астрономия [ 11 березня 2007 у Wayback Machine.]
- Bryan Gaensler et al., Astrophysics, abstract astro-ph/0312362
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Akreciya Akreciya lat accretio pririst zbilshennya v astrofizici proces padinnya rechovini na masivne kosmichne tilo z navkolishnogo seredovisha pid diyeyu sili tyazhinnya Akreciya ye obov yazkovoyu stadiyeyu formuvannya zir planet ta inshih nebesnih til Radiodzherelo G359 23 0 82 Misha Pulsar PSR J1747 2958 sho ruhayetsya zi shvidkistyu 600 km s cherez mizhzoryanij gaz Vidno konus udarnoyi hvili radiozobrazhennya sinij kolir i hmari plazmi rozigriti vtorinnoyu udarnoyu hvileyu na mezhi magnitosferi rentgenivske zobrazhennya zhovtij kolir Vidi akreciyiAkreciyu harakterizuyut rezhimom techiyi rechovini na centr tyazhinnya j vidilyayut chotiri tipi akreciyi Sferichno simetrichna akreciya akreciya Bondi vinikaye koli shvidkist masivnogo tila shodo navkolishnogo seredovisha mensha vid shvidkosti zvuku j rechovina seredovisha ne maye momentu obertannya Cilindrichna akreciya akrekciya Bondi Hojla Littltona vidbuvayetsya koli shvidkist masivnogo tila shodo seredovisha perevishuye shvidkist zvuku j rechovina seredovisha ne maye momentu obertannya Akreciya vidbuvayetsya v konusi roztashovanomu pozadu tila j obmezhenomu udarnoyu hvileyu U razi akreciyi rechovini sho maye pevnij moment obertannya utvoryuyetsya akrecijnij disk Yaksho sposterigayetsya j diskova i kvazisferichna akreciya mova jde pro dvopotokovu akreciyu Vnaslidok akreciyi gravitacijna energiya ruhomoyi rechovini peretvoryuyetsya na teplo rechovina rozigrivayetsya j viprominyuye elektromagnitni hvili Akreciya na tilo yake viprominyuye zoryu mozhliva lishe za umovi sho svitnist cogo tila ne perevishuye deyaku kritichnu mezhu mezhu Edingtona za yakoyi gravitacijni sili vrivnovazhuyutsya tiskom viprominyuvannya Akreciya v magnitnomu poliU razi akreciyi plazmi na nebesne tilo sho maye vlasne magnitne pole mehanizmi akreciyi viznachayutsya magnitogidrodinamichnoyu vzayemodiyeyu plazmi z magnitnim polem Yaksho tisk magnitnogo polya poblizu nebesnogo tila perevishuye gazovij tisk plazmi sho akreciyuye to akreciya zupinyayetsya na vidstani alvenivskogo radiusu tobto na mezhi magnitosferi j spryamovuyetsya na magnitni polyusi nebesnogo tila Neobhidnoyu umovoyu akreciyi plazmi na magnitni polyusi ye yiyi potraplyannya vseredinu magnitosferi sho vidbuvayetsya za rahunok rozvitku gidromagnitnih nestijkostej tipu nestijkosti Releya Tejlora Mezha magnitosferi magnitopauza viznachayetsya umovoyu rivnosti tiskiv magnitnogo polya j plazmi tobto radius magnitosferi r A displaystyle r A viznachayetsya spivvidnoshennyam dzherelo 1 8 p B 2 r A 1 2 r V 2 r A displaystyle 1 over 8 pi B 2 r A 1 over 2 rho V 2 r A de V magnitna indukciya nebesnogo tila r displaystyle rho i V vidpovidno gustina j shvidkist potoku plazmi Akreciya v tisnih podvijnih sistemahZobrazhennya Miri omikron Kita zroblene kosmichnim teleskopom im Habbla v ultrafioletovomu diapazoni Na fotografiyi vidno akrecijnij hvist sho spryamovanij vid osnovnogo komponenta chervonogo giganta do kompanjona bilogo karlika U vipadku podvijnih sistem akreciya istotno asimetrichna j mozhe mati istotnij vpliv na evolyuciyu yak okremih komponent tak i vsiyeyi sistemi Najintensivnisha akreciya v podvijnih sistemah vidbuvayetsya todi koli v procesi evolyuciyi odna z komponent zapovnyuye svoyu porozhninu Rosha sho prizvodit do peretikannya rechovini na susidnyu zirku cherez vnutrishnyu tochku Lagranzha L1 U comu procesi rechovina yaka peretikaye utvoryuye akrecijnij disk isnuvannya yakogo poyasnyuye bagato efektiv sho sposterigayutsya v rentgenivskih dzherel Astronomichni fenomeni viklikani akreciyeyuNajcikavishi yavisha zumovlyuye akreciya na kompaktnu komponentu podvijnoyi sistemi yaka proevolyucionuvala Nestacionarna akreciya na bili karliki u vipadku yaksho jogo suputnikom ye masivnij chervonij karlik prizvodit do utvorennya karlikovih novih zir tipu U Gem UG i novopodibnih zminnih zir Akreciya na bili karliki yaki mayut potuzhne magnitne pole spryamovuyetsya do magnitnih polyusiv bilogo karlika j ciklotronnij mehanizm viprominyuvannya akreciyuyuchoyi plazmi v pripolyarnih oblastyah viklikaye znachnu polyarizaciyu viprominyuvannya u vidimij dilyanci spektru polyari j promizhni polyari Akreciya na bili karliki bagatoyi na voden rechovini prizvodit do yiyi nakopichennya na poverhni bilogo karlika yakij skladayetsya perevazhno z geliyu i rozigrivannya do temperatur reakciyi sintezu geliyu sho u vipadku rozvitku teplovoyi nestijkosti prizvodit do vibuhu yakij sposterigayetsya yak spalah novoyi zori Dosit trivala ta intensivna akreciya na masivnij bilij karlik mozhe prizvesti do perevishennya nim mezhi Chandrasekara j gravitacijnogo kolapsu sho sposterigayetsya yak spalah nadnovoyi tipu Ia Pid chas akreciyi na nejtronni zori yaki mayut potuzhne magnitne pole tisk magnitnogo polya v magnitosferi nejtronnoyi zori zrivnyuyetsya z tiskom potoku plazmi j ionizovana rechovina potraplyaye zdebilshogo na dilyanki magnitnih polyusiv Koli magnitna vis ne zbigayetsya z vissyu obertannya to sposterigach mozhe bachiti periodichni zmini viprominyuvannya z periodom obertannya zori rentgenivski pulsari Akreciya na nejtronni zori suprovodzhuyutsya nakopichennyam ta utvorennyam na yih poverhni virodzhenoyi obolonki yaka bagata na voden i gelij sho vreshti resht prizvodit do vibuhovogo termoyadernogo sintezu Taki ob yekti sposterigayutsya yak spalahuyuchi rentgenivski dzherela z periodom vid kilkoh godin do kilkoh dniv Akreciya na chorni diri stvoryuye nadgaryachij akrecijnij disk sho sposterigayetsya yak rentgenivske dzherelo PrimitkiAkreciya Astronomichnij enciklopedichnij slovnik za zag red I A Klimishina ta A O Korsun Lviv Golov astronom observatoriya NAN Ukrayini Lviv nac un t im Ivana Franka 2003 S 14 15 ISBN 966 613 263 X PosilannyaAkreciya v astrofizici 25 lyutogo 2022 u Wayback Machine VUE Postnov K A Lekcii po Obshej astrofizike dlya fizikov 6 bereznya 2007 u Wayback Machine Samus N N Peremennye zvyozdy 4 bereznya 2016 u Wayback Machine Sulejmanov V F Rentgenovskaya astronomiya 11 bereznya 2007 u Wayback Machine Bryan Gaensler et al Astrophysics abstract astro ph 0312362