Імперія Пала — держава, що існувала на півострові Індостан під владою буддистської династії Пала. Монархів Пала часто називали «властителями , де був обраний засновник династії Ґопала. Слово «Пала» (сучасна форма бенг. পাল — pal) означає «захисник» та використовувалося як закінчення імен правителів імперії.
Імперія Пала | ||||
| ||||
![]() | ||||
Столиця | , Сомапура Махавіхара, Паталіпутра | |||
Мови | Палі, санскрит, пракрит | |||
Релігії | Буддизм, індуїзм | |||
Форма правління | Монархія | |||
Монархи | ||||
- 750 — 770 | Ґопала | |||
- 1162 — 1174 | Говіндапала | |||
Історичний період | Середні віки | |||
- Ґопала обраний монархом | 750 | |||
- Ліквідовано | 1174 | |||
|
Історія
Заснована Гопала, обраним 750 року правителем в місті . За його володарювання імперія розширила свої володіння на весь Бенгал. Наступники Дгармапала (770–810) та Девапала (810–850) розширили кордони держави до району Пенджабу на півночі та Камбейської затоки на заході. Держава вела війну з південноіндійськими державами династій Раштракутів та Пратіхара.
Імперія проіснувала чотири століття, забезпечивши стабільність та багатство Бенгалу та навколишнім районам. Протягом цього періоду було створено багато творів мистецтва та засновано кілька університетів. Цього ж часу була збудована , найбільша буддистська вігара на півострові.
Держава сприяла поширенню буддизму в завойованих та сусідніх землях, зокрема Тибеті та Індостані. Підтримувала університет в Наланді. Представники династії були послідовниками махаяни і тантричної шкіл буддизму.
1070 року була повалена в результаті змови Ґеманти Сени, який заснував нову династію, яка продовжила традиції Пала. Втім цей рід зміг зберегти незначні володіння у долині Гангу, які були захоплені тюрками-мусульманами у 1174 році.
Освіта
Культура
За часів Пали зароджується протобенгальська мова, якою складалися буддистські тексти. Водночас використовувався санскрит та палі. Відзначилася філософом Атішею Діпакарою, поетом Сандх'якаром Нанді, автором величного епосу «Рамачаріта». Літературний стиль часів Пала дістав назву «Гаудія».
За наказом володарів зводилися численні буддистські споруди. Величніші знаходилися у Сомапурі (сучасне м. Пахарпур, Бангладеш). Архітектурний стиль Пала справив вплив на святилище Бородубур на о. Ява, ступи і храми держави Паган (центральна М'янма).
Правителі
- Ґопала I (750—780)
- Дгармапала (780—810)
- Девапала (810—850)
- Махендрапала (850)
- Шурапала I (850—854)
- Віграґапала I (854—855)
- Нараянапала (855—908)
- Раджиапала (908—940)
- Ґопал II (940—960)
- Віграґапала II (960—988)
- Махіпала I (988—1038)
- Наяпала (1038—1055)
- Віграґапала III (1055—1070)
- Махіпала II (1070—1075)
- Шурапала II (1075—1077)
- Рамапала (1077—1130)
- Кумарапала (1130—1140)
- Ґопала III (1140—1144)
- Маданапала (1144—1162)
- Говіндапала (1162—1174)
Примітки
- The Pala Dynasty (English) . lotuss culpture. Архів оригіналу за 30 червня 2013. Процитовано 11 червня 2009.
Джерела
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Імперія Пала |
- Торчинов E. A. Введение в буддологию. Курс лекций. — Санкт-Петербург : Санкт-Петербургское философское общество, 2000. — 304 с. — . (рос.)(С.?)
- Рубель В. А. Історія середньовічного Сходу: Курс лекцій: Навч. посібник. — К. : Либідь, 1997. — 462 с. — .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Imperiya Pala derzhava sho isnuvala na pivostrovi Indostan pid vladoyu buddistskoyi dinastiyi Pala Monarhiv Pala chasto nazivali vlastitelyami de buv obranij zasnovnik dinastiyi Gopala Slovo Pala suchasna forma beng প ল pal oznachaye zahisnik ta vikoristovuvalosya yak zakinchennya imen praviteliv imperiyi Imperiya Pala 750 1174 Imperiya Pala istorichni kordoni na kartiImperiya Pala za chasiv rozkvitu pid vladoyu Devapali Stolicya Somapura Mahavihara Pataliputra Movi Pali sanskrit prakrit Religiyi Buddizm induyizm Forma pravlinnya Monarhiya Monarhi 750 770 Gopala 1162 1174 Govindapala Istorichnij period Seredni viki Gopala obranij monarhom 750 Likvidovano 1174 Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Imperiya PalaIstoriyaZasnovana Gopala obranim 750 roku pravitelem v misti Za jogo volodaryuvannya imperiya rozshirila svoyi volodinnya na ves Bengal Nastupniki Dgarmapala 770 810 ta Devapala 810 850 rozshirili kordoni derzhavi do rajonu Pendzhabu na pivnochi ta Kambejskoyi zatoki na zahodi Derzhava vela vijnu z pivdennoindijskimi derzhavami dinastij Rashtrakutiv ta Pratihara Imperiya proisnuvala chotiri stolittya zabezpechivshi stabilnist ta bagatstvo Bengalu ta navkolishnim rajonam Protyagom cogo periodu bulo stvoreno bagato tvoriv mistectva ta zasnovano kilka universitetiv Cogo zh chasu bula zbudovana najbilsha buddistska vigara na pivostrovi Derzhava spriyala poshirennyu buddizmu v zavojovanih ta susidnih zemlyah zokrema Tibeti ta Indostani Pidtrimuvala universitet v Nalandi Predstavniki dinastiyi buli poslidovnikami mahayani i tantrichnoyi shkil buddizmu 1070 roku bula povalena v rezultati zmovi Gemanti Seni yakij zasnuvav novu dinastiyu yaka prodovzhila tradiciyi Pala Vtim cej rid zmig zberegti neznachni volodinnya u dolini Gangu yaki buli zahopleni tyurkami musulmanami u 1174 roci OsvitaNalanda VikramashilaKulturaZa chasiv Pali zarodzhuyetsya protobengalska mova yakoyu skladalisya buddistski teksti Vodnochas vikoristovuvavsya sanskrit ta pali Vidznachilasya filosofom Atisheyu Dipakaroyu poetom Sandh yakarom Nandi avtorom velichnogo eposu Ramacharita Literaturnij stil chasiv Pala distav nazvu Gaudiya Za nakazom volodariv zvodilisya chislenni buddistski sporudi Velichnishi znahodilisya u Somapuri suchasne m Paharpur Bangladesh Arhitekturnij stil Pala spraviv vpliv na svyatilishe Borodubur na o Yava stupi i hrami derzhavi Pagan centralna M yanma PraviteliGopala I 750 780 Dgarmapala 780 810 Devapala 810 850 Mahendrapala 850 Shurapala I 850 854 Vigragapala I 854 855 Narayanapala 855 908 Radzhiapala 908 940 Gopal II 940 960 Vigragapala II 960 988 Mahipala I 988 1038 Nayapala 1038 1055 Vigragapala III 1055 1070 Mahipala II 1070 1075 Shurapala II 1075 1077 Ramapala 1077 1130 Kumarapala 1130 1140 Gopala III 1140 1144 Madanapala 1144 1162 Govindapala 1162 1174 PrimitkiThe Pala Dynasty English lotuss culpture Arhiv originalu za 30 chervnya 2013 Procitovano 11 chervnya 2009 DzherelaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Imperiya Pala Torchinov E A Vvedenie v buddologiyu Kurs lekcij Sankt Peterburg Sankt Peterburgskoe filosofskoe obshestvo 2000 304 s ISBN 5 93597 019 8 ros S Rubel V A Istoriya serednovichnogo Shodu Kurs lekcij Navch posibnik K Libid 1997 462 s ISBN 5 325 00775 0