Тро́я, або І́ліон (грец. Τροία, Ἴλιον) — старовинне місто на північно-західному узбережжі Малої Азії (точне місце — пагорб — встановив 1871 року німецький археолог Генріх Шліман), де, за епосом та іншими давньогрецькими джерелами, на початку XII ст. до н. е. відбулася Троянська війна.
Археологічні пам'ятки Трої | |
---|---|
Archaeological Site of Troy | |
Світова спадщина | |
![]() | |
39°57′27″ пн. ш. 26°14′20″ сх. д. / 39.95750000002777824° пн. ш. 26.23888888891677951° сх. д. | |
Країна | |
Тип | Культурний |
(Критерії) | ii, iii, vi |
Об'єкт № | 849 |
Регіон | Європа і Північна Америка |
Зареєстровано: | 1998 (22 сесія) |
![]() | |
|
Назва міста пов'язана з іменами троянського володаря Троя та його сина Іла.
Самі троянці етнічно не були пов'язані з греками, але їхня верхівка частково прийняла грецьку мову й культуру. Пізніші джерела Римської імперії вважали тевкрів (Teucri) нащадками мешканців легендарної Троади (столиця — Троя). За свідченням «батька історії» Геродота, це плем'я походить від імені Тевкра — першого царя Трої (3100 р. до н. е.). Після поразки в Троянській війні від ахейців/греків частина троянців/тевкрів на чолі з царем Енеєм прибула до Італії. Про це також писав стародавній автор Стесіхор (VII ст. до н. е.). Його коментарі до цих подій залишилися на мармуровому барельєфі так званого «Нового палацу» (І ст. до н. е.), що входить до комплексу Капітолійських музеїв у Римі.
Назва міста
В гомерівському епосі місто згадується під двома назвами — Троя (Τροία) та Іліос (Ἴλιος). Останній варіант у післягомерівські часи змінив рід і форму, перетворившись на Іліон (λιον). Троєю місто зветься частіше в «Іліаді», Іліоном — в «Одіссеї».
Ці назви вживалися з епітетами, деякі характерні виключно або для Трої, або Іліону. Іліон — «священний», «крутий», «обдуваний вітрами». Троя — «простора», «широковулична», «висока», «вітряна», «доброкінна», «високобрамна».
Причини цього вбачаються у первісній нерівнозначності назв. Під Іліосом розумілося місто, під Троєю (пізніше Троадою) — місцевість, де воно стояло.
Троя в міфах
Основна міфічна версія заснування Трої говорить, що під час голоду частина критян вирушила заснувати місто під проводом царевича Скамандра. Критяни зупинилися біля міста Гамаксіт, коло гори Іда. Бог Аполлон порадив закласти місто там, де на них нападуть «породження землі». Вночі в табір прибігла зграя мишей, що перегризла всю шкіру на зброї та знаряддях. Скамандр лишився там, одружився з німфою Ідеєю, яка народила Тевкра (Тевкра). За іменем останнього поселенці стали називати себе тевкрами і перемогли сусідів бебриків, хоча Скамандр втонув під час битви. Іноді згадується, що саме Тевкр очолив критян і привів їх на місце Трої, запрошений царем Дарданом, який віддав йому в дружини свою дочку.
Афінська версія полягає в тому, що Трою заснував Тевкр з Афін. Він пересилився у Фригію і прихистив у себе Дардана після смерті його брата Іасіона. Після допомоги в боротьбі з сусідами Дардан запропонував заснувати місто, яке було названо Дарданією, на пагорбі Ата. Однак оракул Аполлона застеріг, що місто зазнаватиме нещасть, тому його було закладено біля гори Іда. Дарданія з часом злилася з містами Троя та Іліон, які заклали цареві родичі, в єдине місто. На честь сина Дардана Ідея було названо Ідейські гори, він приніс на ті землі культ Матері богів Кібели. Ідей мав старший братів Еріхтонія та Іла, перший з них успадкував трон і мав сина Троса (Троя). Іл, перемігши на іграх, окрім іншого отримав у нагороду корову, яка вказала йому за велінням Аполлона місце, де він заснував Іліон. Також згадується, що Іліон заселили переселенці з Локріди. Святинею міста став Палладій — знайдений Ілом ідол, скинутий Афіною з неба. Трос же замінив Еріхтонія по його смерті, а згодом його володіння стали на честь нового царя називатися Троадою чи Троєю.
Найвідоміші міфи про Трою, зокрема Троянську війну, містяться в творах Гомера. Римляни у власній міфології, яка сформувалася після Гомера, вели свою історію від Енея, котрий вцілів у тій війні та вирушив на пошуки нового дому.
Гомерівська Троя
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJqTDBobGNtRnJiR1Z6WDB4aGIyMWxaRzl1WDAxRFFWOVdZV3hzWlY5VFlXSmlhV0V1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFVobGNtRnJiR1Z6WDB4aGIyMWxaRzl1WDAxRFFWOVdZV3hzWlY5VFlXSmlhV0V1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Основним джерелом відомостей про Трою до її знайдення Генріхом Шліманом були поеми Гомера «Іліада» і «Одіссея», де відображені як міфи, так і деякі історичні факти. Вважається, що гомерівська Троя відповідає археологічній Трої VII. Гомер використовував великий цикл оповідей, що стосувалися Троянської війни. В античні часи існували твори, нині втрачені або збережені в уривках, що розповідають про події, не згадувані Гомером.
Згідно з грецькими переказами, Троя стояла поблизу Дарданеллів. Жителі міста відомі як тевкри або дардани (за іменами легендарних родоначальників), а також троянці або іліонці (за Троєм та Ілом). Іл, що був батьком Лаомедонта, удвох з героєм Еаком та з допомогою богів Аполлона і Посейдона, що їх покарав службою смертному Зевс за посягання на його владу, побудував незламні міські мури. Однак Лаомедонт не бажав віддячити за працю, тому Посейдон наслав на Трою чудовисько. Лаомедонт звернувся по допомогу до Геракла, і знову не дотримався обіцянки за знищення чудовиська віддати героєві безсмертних сніжно-білих коней. Геракл у відповідь набрав на Пелопоннесі невелику армію і напав на місто, проломивши стіну в найслабшому місці, там, де богам допомагав смертний Еак. Під час розграбування міста Лаомедонт і його сини загинули, крім Подарка, котрий вважав Геракла гідним винагороди і був викуплений сестрою Гесіоною. Подарк отримав нове ім'я — Пріам, що означає «викуплений», став новим царем і відбудував Трою.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekl3TDBkdmJHUmxibDlCY0hCc1pWOXZabDlFYVhOamIzSmtYMko1WDBwaFkyOWlYMHB2Y21SaFpXNXpMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFIYjJ4a1pXNWZRWEJ3YkdWZmIyWmZSR2x6WTI5eVpGOWllVjlLWVdOdllsOUtiM0prWVdWdWN5NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
За Пріама, який мав довге життя, Троя процвітала. У нього було 50 синів, серед яких найвідоміші Гектор і Паріс, і 20 дочок. За міфом, Ерида — богиня розбрату — підкинула на весіллі Пелея і Фетіди золоте яблуко з написом «найпрекраснішій». Серед богинь Гери, Афіни і Афродіти спалахнула суперечка хто мається на увазі під «найпрекраснішою». Зевс відмовився бути суддею, а Гермес привів богинь на схил троянської гори Іди, де син Пріама, Паріс, повинен був вирішити, котра з них найвродливіша. Гера пообіцяла йому панування над усією Азією і незліченні багатства, Афіна — військову славу і велику мудрість, а Афродіта — найпрекраснішу зі смертних жінок Єлену. Паріс віддав яблуко саме їй.
Паріс вирушив у Спарту, де на його честь цар Менелай влаштував бенкет. На десятий день святкувань Менелай був змушений відплисти на Крит, побачити Ідоменея, царя Кносса. Як і обіцяла Афродіта, Єлена, закохавшись в Паріса, втекла з ним. За іншими версіями, Паріс викрав Єлену силою, і викрадення було насправді результатом рейду троянців на Лаконію з метою захоплення скарбів і жінок. Також згадується, що були захоплені й інші царські жінки і раби, а Паріс вчинив грабіж на Егейських островах перш ніж повернутися в Трою.
Менелай запропонував своєму братові Агамемнону повести армію на Трою задля помсти. Цар погодився, хоча і відправив у Трою послів з вимогою повернення Єлени і компенсації, які повернулися з порожніми руками. Менелай і його союзник Нестор вирушили вмовляти інших грецьких царів приєднатися до походу на Трою. Головними воїнами-героями стали Ахіллес, Одіссей і Аякс, але їхні царства були невеликі; основні сили прийшли з Пелопоннесу (Пілоса, Спарти, Тіринфу і Мікен) і Криту (Кносса). У гомерівській «Іліаді» зберігся перелік з 164 місць Греції, звідки були послані війська.
У Авліді оракул передбачив падіння Трої на десятий рік. Греки відпливли до Малої Азії і помилково напали на Тевфранію, думаючи, що це володіння Трої. Після битви греки повернулися до рідних берегів. Після цього імовірно минуло 8 років, поки греки зібралися в наступний похід. Кораблі не мали попутного вітру, віщун Калхас оголосив, що Агамемнон образив Артеміду й мусить пожертувавти свою дочку Іфігенію, щоб умилостивити богиню. За пізнішими переказами Іфігенія врятувалася.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkl5TDFSb1pWOXpkRzl5ZVY5dlpsOTBhR1ZmU1d4cFlXUmZKVEk0TVRreE1TVXlPVjhsTWpneE5EYzNPVGcxTWpjME1TVXlPUzVxY0djdk1qSXdjSGd0VkdobFgzTjBiM0o1WDI5bVgzUm9aVjlKYkdsaFpGOGxNamd4T1RFeEpUSTVYeVV5T0RFME56YzVPRFV5TnpReEpUSTVMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Врешті боги послали вітер і греки висадилися на острові Лесбос, потім на Тенедосі, який розграбували. Витягнувши кораблі на берег між двох мисів, вони облаштували табір, захищений із суші стіною з землі, колод і каміння. У розпочатій війні обидві сторони не тільки боролися одна проти одної, а й грабували навколишні землі та острови. Однак війна тривала з перемінним успіхом і ні греки ні троянці не могли пересилити ворога. На десятий рік війни греки, припинивши набіги на Малу Азію, перейшли до облоги Трої. Найхоробріший троянський воїн Гектор загинув у сутичці з Ахіллесом після смерті улюбленого друга Ахіллеса, Патрокла. Після смерті союзника троянців Мемнона, в битві біля Скейської брами, Паріс вразив Ахілла пострілом з лука в п'яту — єдине вразливе місце. Збожеволівши через цю втрату, Аякс вчинив самогубство, а Паріс був убитий Філоктетом, проте троянці й після цього відмовлялися видати Єлену.
За порадою Одіссея греки пішли на підступні хитрощі, збудувавши Троянського коня, начебто в дар Афіні, всередині якого сховався загін воїнів. Греки спалили свій табір і вийшли на кораблях у море, нібито визнавши поразку, та сховалися недалеко від острова Тенедос. На світанку троянці потягли коня в місто і влаштували святкування. Уночі грецький флот потай повернувся до берега, а воїни з коня вийшли на вулиці Трої, перебили варту і відкрили міську браму. Неоптолем, юний син Ахілла, вбив старого Пріама. Менелай мав намір убити Єлену, але вражений її красою, відкинув меч. Чоловіків і дітей троянських героїв греки повбивали, жінок взяли в рабство і відвезли у Грецію. Військо Агамемнона пограбувало і спалило Трою, зрівнявши з землею її стіни. На довершення дочку Пріама Поліксену було принесено в жертву на могилі Ахілла і династія Пріама закінчилася.
Археологічна Троя
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZrTDFCc1lXNWZWSEp2ZVMxSWFYTmhjbXhwYXkxMWF5NXpkbWN2TXpBd2NIZ3RVR3hoYmw5VWNtOTVMVWhwYzJGeWJHbHJMWFZyTG5OMlp5NXdibWM9LnBuZw==.png)
На пагорбі Гіссарлик, де стояла Троя, Шліманом і пізнішими дослідниками виявлено щонайменше 40 пластів, які поділяються на 9 основних культурних шарів. Ці шари мають назви Троя I, Троя II і т. д. До ранньої бронзової доби належать шари з I по V. Загальна товщина цих нашарувань становить приблизно 12 метрів. Вони мають таку велику товщину через періодичні розрівнювання території після пожеж і поховання побутового сміття під шарами глини. В ході розкопок археологи неодноразово розкопували будинки, де цей процес повторювався раз по раз до тих пір, поки рівень підлоги не піднімався так високо, що для нормального проживання в будинку доводилося піднімати вище дах і переробляти вхід.
Початок шару Трої VI характеризується різким переходом до середньої бронзової доби. У культурному шарі VI перехід до другої половини доби пізньої бронзи егейської цивілізації був поступовим.
Троя I (3000 — 2500 р. до н. е.)
Найдавніше поселення на території Трої мало невелику фортецю діаметром не більше 90 м, від якої збереглося кілька фрагментів. Фортеця складалася з масивних оборонних стін з брамою і квадратними в плані вежами. Стіни з сирцевої цегли стояли на валах, покритих камінням і глиною. Пізніше фортецю було розширено на приблизно 6 метрів. В цьому поселенні розрізняються десять послідовних шарів, що свідчить про тривалість його існування.
У багатьох житлах стіни були оштукатурені, а підлоги застелені тканими килимами. Вогнища слугували для обігріву і готування їжі, імовірно, будинки мали в стелі отвори для виходу диму. Троянці вживали яловичину, баранину, козлятину і свинину, іноді до них додавалися кролятина і оленина. Часто в їжу вживалися молюски, дельфіни, а також риба. Кераміка цього періоду виліплена без гончарного кола, вона сірого або чорного кольору і має поліровану поверхню. Часто прикрашалася орнаментами у вигляді жолобків, виступаючих ребер і поглиблень. Троянцям цього періоду було відоме ткацтво. Населення користувалося знараддями з каменю, кісток і міді. Виявлено ливарні форми, але знахідки мідної зброї невідомі. В Трої I не знайдено золотих виробів, прикраси виготовлялися з камінців, кісток і зубів тварин. Зі знахідок важко встановити деталі релійгійного життя Трої I, а поховання, за винятком кількох дитячих, не знайдені. Шар завершується слідами масштабної пожежі.
Троя II (2500—2300 р. до н. е.)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxrTDFCeWFXRnRKVEkzYzE5MGNtVmhjM1Z5WlY4bE1qaHlKVEk1TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxUWNtbGhiU1V5TjNOZmRISmxZWE4xY21WZkpUSTRjaVV5T1M1cWNHYz0uanBn.jpg)
Період Трої II почався з повного відновлення фортеці, була побудована близька до круглої цитадель діаметром близько 125 м. Стіни складалися з необроблених каменів та сирцевої цегли зверху. З південного сходу до фортеці вів пандус, вимощений добре підігнаними шматками плитняку. Оборонна стіна двічі перебудовувалися і розширювалася в міру зростання могутності і багатства володарів. У центрі фортеці частково зберігся палац з глибоким портиком і великим головним залом. Навколо палацу — двір, менші житлові приміщення і склади. Сім шарів Трої II накладаються один на одного. До 1890 року саме Троя II вважалася містом, описаним Гомером.
Місто було значно багатшим за Трою I, місцями збереглася біла штукатурка, хоча ніяких слідів розпису по ній знайдено не було. Для приготування їжі та обігріву як і раніше використовувалися вогнища і жаровні. Залишки кісток тварин і риб, а також раковин вказують на те, що жителі Трої II харчувалися м'ясом тих же самих видів тварин і риб, що і їх предки. Різноманітність вживаних в їжу молюсків і риби збільшилася, було виявлено велику кількість обвуглених бобів, сочевиці, зерен пшениці. Троянцям були відомі примітивні ручні млини. Це свідчить, що основним заняттям троянців було сільське господарство. Жителі Трої II тримали великі стада кіз і овець, ткали тканину з вовни. Гончарі виробляли чорні посудини з гладкою поверхнею, що нагадують майоліку, а також невелику кількість червоної і чорної майоліки. Вони відкрили гончарне коло, але невідомо чи винайшли його самі, чи його було запозичено. Примітно, що на одному з черепків знайдено дитячий малюнок воїна в обладунках.
Шліманом в Трої II було знайдено так званий Скарб Пріама (насправді на тисячу років давніший за час правління цього царя) і вісім менших скарбів з виробами із золота, срібла та електруму. За Страбоном, біля Трої існували золоті копальні. Троянці озброювалися короткими мідними і бронзовими мечами, кинджалами і долотами, що могли слугувати за топірці. В шарах Трої II виявлено фігурки богів, зроблені з каменю і глини, як в Трої I.
На останньому шарі Трої II є сліди полум'я, від якого цегла спеклася воєдино, а каміння розкришилося. Катастрофа була раптовою, мешканці тікали, покидавши всі свої цінності і предмети домашнього вжитку.
Троя III—V (2300—1700 р. до н. е.)
Після зруйнування Трої II її місце була негайно зайнято. Поселення III, IV і V, кожне з яких розміром перевершує попереднє, мають сліди безперервної культурної традиції. В кожному з них була оборонна стіна, житлові будинки, побудовані нерівними рядами, розділені вузькими вуличками, заповнювали весь простір усередині фортеці. При кладці мурів використовувався прийом чергування рядів каменю та цегли з глиною.
Стіни будинків складалися з каменів, імовірно тих, що лишилися після пожежі. Прості люди жили в свого роду квартирах, що складалися з однієї-трьох кімнат. Стіни обмазували рідким брудом, іноді зверху його покривали шаром глини. Підлоги були глиняними, невеликі їх ділянки займали вогнища неправильної форми.
Кераміка Трої III практично нічим не відрізняється від кераміки Трої II, за невеликими винятками це вироби одних і тих же видів. Були поширені посудини з ліпними зображеннями людського обличчя. Судячи з деякого посуду, троянці користувалися косметикою і робили татуювання. Поряд з місцевими виробами знайдено, як і в більш ранніх шарах, привізні товари, характерні для материкової Греції ранньої бронзової доби. Невідомо що стало причиною руйнування Трої III, але наступне місто було більшим, займаючи 17 тисяч м2.
Шліманом було пошкоджено значну частину Трої IV, тому з цього шару відомо порівно мало знахідок. Споруди частково розташовувалися на терасі за оборонним муром. Будівельники повернулися до зведення споруд на камінних фундаментах з необпаленої цегли. Відомо, що населення користувалося меблями. Посуд прикрашався орнаментами, часто хрестоподібними, і полірувавася. В житлах з'явилися печі з верхньою частиною у вигляді купола. Населення почало більше уваги приділяти кулінарії. Можливо, через зростання населення рівень добробуту Трої впав, хоча існують і свідчення навпаки, заможності.
Будівлі Трої V просторіші за будівлі Трої IV. Імовірно, незадовго до закінчення попереднього етапу місто досягло процвітання. Житла регулярно прибиралися, що зменшило товщину культурного шару. В Трої V стали виплавляти власну бронзу. Мало відомо про поховальні звичаї цього періоду, але знайдено кілька захоронень під підлогами будинків. Достеменно невідомим чином Троя V зазнала значних руйнувань, не виявено ні слідів пожежі, ні захоплення міста ворогами. Так чи інакше, наступне місто на місці старого було зовсім іншим, маючи відмінні розміри і планування.
Троя VI (1700—1250 р. до н. е.)
Нове місто існувало вже в часи середньої бронзової доби. Культура різко відрізняється від попередніх етапів, що пояснюється прибуттям і розселенням інших народів. Припускається, що це були прибулі з Греції, які доти місцями закріпилися в Малій Азії. Місто увійшло до етапу виняткового багатства і могутності. Діаметр цитаделі перевищував 180 м, її оперізувала стіна завтовшки 5 м, складена з тесаного каменю. По периметру розташовувалися щонайменше три вежі і чотири брами. В Трої VI на зовнішній стороні стіни з'являються вертикальні виступи через практично однакові проміжки. Будинки вільно розміщувалися на ступінчастих терасах колами, піднімаючись до центру пагорба; в деяких виявлені стовпи та основи колон. В житлах були одвірки, підлоги покривалися утрамбованою глиною. В місті знаходився великий колодязь, що одночасно слугував резервуаром для води.
Перші етапи поселення VI відзначені появою так званої сірої мінійської кераміки, а також першими свідченнями наявності коней. На всіх послідовних стадіях Трої VI сіра мінійська кераміка залишалася основним видом місцевого гончарства, її доповнюють кілька посудин, ввезених з Греції в епоху середньої бронзи, і багато посудин, імпортованих в мікенську епоху. Знайдено вироби зі слонової кості. Біля однієї з веж стояв ряд менгірів, існувало святилище, де спалювалися жертовні тварини. Троя цього часу мала кладовище, на пізніх етапах практикувалася кремація і захоронення праху в урнах.
Місто було зруйноване в ході землетрусу, який розтріскав стіни і спричинив обвал будівель. Троянці очевидно встигли покинути місто і врятувати своє майно. Верхні частини мурів зруйнувалися, але нижні вціліли.
Троя VII (1250—1000 р. до н. е.)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJpTDFSeWIzbGZkMkZzYkhOZlZrbEpYMkZ1WkY5SldDNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RWSEp2ZVY5M1lXeHNjMTlXU1VsZllXNWtYMGxZTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
VIIa. Після землетрусу місто швидко було відбудовано, його шар відомий як Троя VIIa. Велика стіна по периметру була знову використана, як і вцілілі частини стін споруд всередині і багато будівельних блоків. Було прокладено дренажні рови, будинки стали меншими, вони тісно групувалися один до одного всередині фортеці. У підлоги будинків були вставлені великі глеки для припасів — піфоси. Це вказує на велике населення міста, як наслідок потребу робити припаси, і/або надзвичайне становище Трої, таке як облога. В цей період троянці менше завозили мікенську кераміку, натомість наслідували її у власних виробах.
Місто загинуло у вогні, шар містить сліди боїв і вбивств. Шар попелу становить від 0,5 до 1 метра. Але частина населення повернулася і знову облаштувалася на пагорбі, спочатку в колишньому складі. Пізніше до цих людей приєдналося (або тимчасово їх підкорило) інше плем'я. Згідно Гомера, це були дорійці, що вторглися до цієї місцевості через два покоління після завершення Троянської війни. Таким чином Троя VIIa є містом, описаним у Гомера, котрий зібрав відомості, збережені до тих часів, та описав їх у «Іліаді» та «Одіссеї».
VIIb. Багато жителів Трої вціліли і повернулися на колишнє місце, коли відбудували оборонні мури. Нові будівлі зводилися просто на руїнах старих за попереднім планом. Це місто мало ту ж культуру, що і знищене, але кераміка та інші предмети свідчить про зубожіння населення. Цей шар позначається як Троя VIIb-1, він охоплює часи від приблизно з 1260-го по 1200 рік до нашої ери. Багато пам'яток VIIb загалом було знищено за будівництва в римські часи.
Згодом місто було знищене, почавши Трою VIIb-2. Мури лишилися неушкодженими, немає слідів руйнувань, набігів, ніби нові жителі Трої просто вигнали попередніх і зайняли місто. Прибульці розширили численні будівлі, що призвело до їх злиття, об'єднали кімнати, прорубавши двері. Вони вдалися до нового архітектурного прийому, будуючи . Кераміка виліплювалася вручну, мала грубу і асиметричну форму, але прикрашалася і полірувалася. Колір кераміки варіювався від чорного до коричневого або сірого, зустрічаються і більш світлі відтінки.
Те, що кілька будинків Трої VIIb-2 були спалені, свідчить про загибель міста від пожежі. Фортеця, очевидно, знову була захоплена, розграбована і підпалена. Все це сталося в часи, коли Східне Середземномор'я здійснювало перехід від пізньої бронзової до залізної доби.
Троя VIII (1000 — 85р. до н. е.)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV6TDBoaFpISnBZVzVwWTE5UFpHVnZibDlwYmw5VWNtOTVYMGxZWHlVeU9FbHNhVzl1SlRJNUpUSkRYMVIxY210bGVTNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RTR0ZrY21saGJtbGpYMDlrWlc5dVgybHVYMVJ5YjNsZlNWaGZKVEk0U1d4cGIyNGxNamtsTWtOZlZIVnlhMlY1TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Тепер Троя стала грецьким містом. Вона була упорядкованою в перші періоди, але до VI ст. до н. е., коли частина населення її покинула, занепала. В цей час Троя втратила політичне значення. У святилищі на південно-західному схилі акрополя відбувалися жертвоприношення — швидше за все, Кібелі; можливо, на вершині існував також храм Афіни. В 480 році до н. е. руїни Трої відвідав цар Ксеркс, 334 до н. е., — Александр Македонський. Останній приніс в жертву Пріаму свою зброю і поклявся збудувати на тому місці таке ж велике місто, як знищене у Троянській війні. Однак він не встиг виконати клятву через смерть, його полководець Лісімах, аби Александр не отримав недоброї слави, збудував за нього мури завдовжки 40 стадіїв (близько 7 кілометрів).
Троя IX (85 до н. е. — 500 р. н. е.)
За Юлія Цезаря і Октавіана Августа троянців було звільнено від державних повинностей на знак пошани до троянця Енея, від якого вели свою історію римляни. В цей час Троя була місцем вшанування героїв і називалася Новим Іліоном. Римські імператори з династії Юліїв-Клавдіїв здійснили програму широкомасштабної реконструкції міста. Вершина пагорба була зрізана і вирівняна, внаслідок чого шари VI, VII і VIII там перемішалися. Було зведено храм Афіни зі священною ділянкою, на пагорбі і на рівному майданчику південніше були побудовані громадські будівлі, також обнесені стіною, а в північно-східному схилі — великий театр. За часів Костянтина Великого (306—337 роки н. е.), котрий збирався зробити місто своєю столицею, Троя процвітала, але втратила своє значення з піднесенням Константинополя. В VI ст. на пагорбі Гіссарлик зникли останні поселення.
Галерея
- Розграбування Трої, зображення на давньогрецькому піфосі, близько 510 р. до н. е.
-
-
- Місце розкопок Шлімана
- Сучасні руїни Трої
- Сучасні руїни Трої
Див. також
Примітки
- * Назва в офіційному англомовному списку
- Клейн, Л.С. (1998). Анатомия «Илиады». С.-Петерб.: СПб.: Изд-во С.-Петерб. ун-та. с. 21—35. ISBN .
{{}}
: Перевірте значення|isbn=
: недійсний символ () - Страбон XIII.1.48.
- Сервій. Коментарі до «Енеїди» Вергілія III.108; Страбон. Цит. тв.; Цец. Схолії до Лфкофрона 1302
- Аполлодор III.12.1; Сервій. Цит. тв. III.167; Страбон. Цит. тв.
- Цец. Цит. тв; Діодор Сицилійський V.48; Гомер. Іліада ХХ.215 і далі.
- Цец. Схолії до Лікофрона 72; Діонісій Галикарнаський. Цит. тв.
- Гомер. Цит. тв. ХХ.220 і далі.; Діонісій Галикарнаський I.62; Аполлодор III.12.2.
- Аполлодор III.12.3; Цец. Цит. тв. 29; Лесс Лампсакскій. Цит. за: Цец. Цит. тв.; Страбон XIII. 1.3 і 3.3.
- Овідій. Фасти VI.420 і далі.; Аполлодор. Цит тв
- Wood, Michael (14 травня 2015). In Search Of The Trojan War (англ.). Ebury Publishing. ISBN .
- Jablonka, Peter (12 січня 2012). Troy. Oxford University Press. doi:10.1093/oxfordhb/9780199873609.013.0063.
Першоджерела
Література
- Словник античної міфології / Упоряд. Козовик І. Я., Пономарів О. Д.Тернопіль: Навчальна книга — Богдан, 2006. 312 с.
- Cline, Eric H. Troy. The Oxford Handbook of the Bronze Age Aegean. OUP USA, 2010. 930 p.
- Graves, Robert. The Greek Myths. Penguin Group, 1992. 782 p.
- Wood, Michael. In Search Of The Trojan War. Ebury Publishing? 2015. 320 p.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Троя
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Troya znachennya Zapit Ilion perenapravlyaye syudi div takozh inshi znachennya Tro ya abo I lion grec Troia Ἴlion starovinne misto na pivnichno zahidnomu uzberezhzhi Maloyi Aziyi tochne misce pagorb vstanoviv 1871 roku nimeckij arheolog Genrih Shliman de za eposom ta inshimi davnogreckimi dzherelami na pochatku XII st do n e vidbulasya Troyanska vijna Arheologichni pam yatki TroyiArchaeological Site of Troy Svitova spadshina39 57 27 pn sh 26 14 20 sh d 39 95750000002777824 pn sh 26 23888888891677951 sh d 39 95750000002777824 26 23888888891677951Krayina TurechchinaTipKulturnijKriteriyiii iii viOb yekt 849RegionYevropa i Pivnichna AmerikaZareyestrovano 1998 22 sesiya Roztashuvannya na karti Turechchini Troya u Vikishovishi Nazva mista pov yazana z imenami troyanskogo volodarya Troya ta jogo sina Ila Sami troyanci etnichno ne buli pov yazani z grekami ale yihnya verhivka chastkovo prijnyala grecku movu j kulturu Piznishi dzherela Rimskoyi imperiyi vvazhali tevkriv Teucri nashadkami meshkanciv legendarnoyi Troadi stolicya Troya Za svidchennyam batka istoriyi Gerodota ce plem ya pohodit vid imeni Tevkra pershogo carya Troyi 3100 r do n e Pislya porazki v Troyanskij vijni vid ahejciv grekiv chastina troyanciv tevkriv na choli z carem Eneyem pribula do Italiyi Pro ce takozh pisav starodavnij avtor Stesihor VII st do n e Jogo komentari do cih podij zalishilisya na marmurovomu barelyefi tak zvanogo Novogo palacu I st do n e sho vhodit do kompleksu Kapitolijskih muzeyiv u Rimi Nazva mistaV gomerivskomu eposi misto zgaduyetsya pid dvoma nazvami Troya Troia ta Ilios Ἴlios Ostannij variant u pislyagomerivski chasi zminiv rid i formu peretvorivshis na Ilion lion Troyeyu misto zvetsya chastishe v Iliadi Ilionom v Odisseyi Ci nazvi vzhivalisya z epitetami deyaki harakterni viklyuchno abo dlya Troyi abo Ilionu Ilion svyashennij krutij obduvanij vitrami Troya prostora shirokovulichna visoka vitryana dobrokinna visokobramna Prichini cogo vbachayutsya u pervisnij nerivnoznachnosti nazv Pid Iliosom rozumilosya misto pid Troyeyu piznishe Troadoyu miscevist de vono stoyalo Troya v mifahOsnovna mifichna versiya zasnuvannya Troyi govorit sho pid chas golodu chastina krityan virushila zasnuvati misto pid provodom carevicha Skamandra Krityani zupinilisya bilya mista Gamaksit kolo gori Ida Bog Apollon poradiv zaklasti misto tam de na nih napadut porodzhennya zemli Vnochi v tabir pribigla zgraya mishej sho peregrizla vsyu shkiru na zbroyi ta znaryaddyah Skamandr lishivsya tam odruzhivsya z nimfoyu Ideyeyu yaka narodila Tevkra Tevkra Za imenem ostannogo poselenci stali nazivati sebe tevkrami i peremogli susidiv bebrikiv hocha Skamandr vtonuv pid chas bitvi Inodi zgaduyetsya sho same Tevkr ocholiv krityan i priviv yih na misce Troyi zaproshenij carem Dardanom yakij viddav jomu v druzhini svoyu dochku Afinska versiya polyagaye v tomu sho Troyu zasnuvav Tevkr z Afin Vin peresilivsya u Frigiyu i prihistiv u sebe Dardana pislya smerti jogo brata Iasiona Pislya dopomogi v borotbi z susidami Dardan zaproponuvav zasnuvati misto yake bulo nazvano Dardaniyeyu na pagorbi Ata Odnak orakul Apollona zasterig sho misto zaznavatime neshast tomu jogo bulo zakladeno bilya gori Ida Dardaniya z chasom zlilasya z mistami Troya ta Ilion yaki zaklali carevi rodichi v yedine misto Na chest sina Dardana Ideya bulo nazvano Idejski gori vin prinis na ti zemli kult Materi bogiv Kibeli Idej mav starshij brativ Erihtoniya ta Ila pershij z nih uspadkuvav tron i mav sina Trosa Troya Il peremigshi na igrah okrim inshogo otrimav u nagorodu korovu yaka vkazala jomu za velinnyam Apollona misce de vin zasnuvav Ilion Takozh zgaduyetsya sho Ilion zaselili pereselenci z Lokridi Svyatineyu mista stav Palladij znajdenij Ilom idol skinutij Afinoyu z neba Tros zhe zaminiv Erihtoniya po jogo smerti a zgodom jogo volodinnya stali na chest novogo carya nazivatisya Troadoyu chi Troyeyu Najvidomishi mifi pro Troyu zokrema Troyansku vijnu mistyatsya v tvorah Gomera Rimlyani u vlasnij mifologiyi yaka sformuvalasya pislya Gomera veli svoyu istoriyu vid Eneya kotrij vciliv u tij vijni ta virushiv na poshuki novogo domu Gomerivska Troya Gerakl vbivaye carya Troyi Laomedonta Zobrazhennya na flyazi I II st n e Osnovnim dzherelom vidomostej pro Troyu do yiyi znajdennya Genrihom Shlimanom buli poemi Gomera Iliada i Odisseya de vidobrazheni yak mifi tak i deyaki istorichni fakti Vvazhayetsya sho gomerivska Troya vidpovidaye arheologichnij Troyi VII Gomer vikoristovuvav velikij cikl opovidej sho stosuvalisya Troyanskoyi vijni V antichni chasi isnuvali tvori nini vtracheni abo zberezheni v urivkah sho rozpovidayut pro podiyi ne zgaduvani Gomerom Zgidno z greckimi perekazami Troya stoyala poblizu Dardanelliv Zhiteli mista vidomi yak tevkri abo dardani za imenami legendarnih rodonachalnikiv a takozh troyanci abo ilionci za Troyem ta Ilom Il sho buv batkom Laomedonta udvoh z geroyem Eakom ta z dopomogoyu bogiv Apollona i Posejdona sho yih pokarav sluzhboyu smertnomu Zevs za posyagannya na jogo vladu pobuduvav nezlamni miski muri Odnak Laomedont ne bazhav viddyachiti za pracyu tomu Posejdon naslav na Troyu chudovisko Laomedont zvernuvsya po dopomogu do Gerakla i znovu ne dotrimavsya obicyanki za znishennya chudoviska viddati geroyevi bezsmertnih snizhno bilih konej Gerakl u vidpovid nabrav na Peloponnesi neveliku armiyu i napav na misto prolomivshi stinu v najslabshomu misci tam de bogam dopomagav smertnij Eak Pid chas rozgrabuvannya mista Laomedont i jogo sini zaginuli krim Podarka kotrij vvazhav Gerakla gidnim vinagorodi i buv vikuplenij sestroyu Gesionoyu Podark otrimav nove im ya Priam sho oznachaye vikuplenij stav novim carem i vidbuduvav Troyu Bogini sperechayutsya za Yabluko rozbratu Kartina Yakoba Jordansa 1633 rik Za Priama yakij mav dovge zhittya Troya procvitala U nogo bulo 50 siniv sered yakih najvidomishi Gektor i Paris i 20 dochok Za mifom Erida boginya rozbratu pidkinula na vesilli Peleya i Fetidi zolote yabluko z napisom najprekrasnishij Sered bogin Geri Afini i Afroditi spalahnula superechka hto mayetsya na uvazi pid najprekrasnishoyu Zevs vidmovivsya buti suddeyu a Germes priviv bogin na shil troyanskoyi gori Idi de sin Priama Paris povinen buv virishiti kotra z nih najvrodlivisha Gera poobicyala jomu panuvannya nad usiyeyu Aziyeyu i nezlichenni bagatstva Afina vijskovu slavu i veliku mudrist a Afrodita najprekrasnishu zi smertnih zhinok Yelenu Paris viddav yabluko same yij Paris virushiv u Spartu de na jogo chest car Menelaj vlashtuvav benket Na desyatij den svyatkuvan Menelaj buv zmushenij vidplisti na Krit pobachiti Idomeneya carya Knossa Yak i obicyala Afrodita Yelena zakohavshis v Parisa vtekla z nim Za inshimi versiyami Paris vikrav Yelenu siloyu i vikradennya bulo naspravdi rezultatom rejdu troyanciv na Lakoniyu z metoyu zahoplennya skarbiv i zhinok Takozh zgaduyetsya sho buli zahopleni j inshi carski zhinki i rabi a Paris vchiniv grabizh na Egejskih ostrovah persh nizh povernutisya v Troyu Menelaj zaproponuvav svoyemu bratovi Agamemnonu povesti armiyu na Troyu zadlya pomsti Car pogodivsya hocha i vidpraviv u Troyu posliv z vimogoyu povernennya Yeleni i kompensaciyi yaki povernulisya z porozhnimi rukami Menelaj i jogo soyuznik Nestor virushili vmovlyati inshih greckih cariv priyednatisya do pohodu na Troyu Golovnimi voyinami geroyami stali Ahilles Odissej i Ayaks ale yihni carstva buli neveliki osnovni sili prijshli z Peloponnesu Pilosa Sparti Tirinfu i Miken i Kritu Knossa U gomerivskij Iliadi zberigsya perelik z 164 misc Greciyi zvidki buli poslani vijska U Avlidi orakul peredbachiv padinnya Troyi na desyatij rik Greki vidplivli do Maloyi Aziyi i pomilkovo napali na Tevfraniyu dumayuchi sho ce volodinnya Troyi Pislya bitvi greki povernulisya do ridnih beregiv Pislya cogo imovirno minulo 8 rokiv poki greki zibralisya v nastupnij pohid Korabli ne mali poputnogo vitru vishun Kalhas ogolosiv sho Agamemnon obraziv Artemidu j musit pozhertuvavti svoyu dochku Ifigeniyu shob umilostiviti boginyu Za piznishimi perekazami Ifigeniya vryatuvalasya Ayaks oboronyaye greckij korabel vid troyanciv Ilyustraciya 1911 roku Vreshti bogi poslali viter i greki visadilisya na ostrovi Lesbos potim na Tenedosi yakij rozgrabuvali Vityagnuvshi korabli na bereg mizh dvoh misiv voni oblashtuvali tabir zahishenij iz sushi stinoyu z zemli kolod i kaminnya U rozpochatij vijni obidvi storoni ne tilki borolisya odna proti odnoyi a j grabuvali navkolishni zemli ta ostrovi Odnak vijna trivala z pereminnim uspihom i ni greki ni troyanci ne mogli peresiliti voroga Na desyatij rik vijni greki pripinivshi nabigi na Malu Aziyu perejshli do oblogi Troyi Najhorobrishij troyanskij voyin Gektor zaginuv u sutichci z Ahillesom pislya smerti ulyublenogo druga Ahillesa Patrokla Pislya smerti soyuznika troyanciv Memnona v bitvi bilya Skejskoyi brami Paris vraziv Ahilla postrilom z luka v p yatu yedine vrazlive misce Zbozhevolivshi cherez cyu vtratu Ayaks vchiniv samogubstvo a Paris buv ubitij Filoktetom prote troyanci j pislya cogo vidmovlyalisya vidati Yelenu Za poradoyu Odisseya greki pishli na pidstupni hitroshi zbuduvavshi Troyanskogo konya nachebto v dar Afini vseredini yakogo shovavsya zagin voyiniv Greki spalili svij tabir i vijshli na korablyah u more nibito viznavshi porazku ta shovalisya nedaleko vid ostrova Tenedos Na svitanku troyanci potyagli konya v misto i vlashtuvali svyatkuvannya Unochi greckij flot potaj povernuvsya do berega a voyini z konya vijshli na vulici Troyi perebili vartu i vidkrili misku bramu Neoptolem yunij sin Ahilla vbiv starogo Priama Menelaj mav namir ubiti Yelenu ale vrazhenij yiyi krasoyu vidkinuv mech Cholovikiv i ditej troyanskih geroyiv greki povbivali zhinok vzyali v rabstvo i vidvezli u Greciyu Vijsko Agamemnona pograbuvalo i spalilo Troyu zrivnyavshi z zemleyu yiyi stini Na dovershennya dochku Priama Poliksenu bulo prineseno v zhertvu na mogili Ahilla i dinastiya Priama zakinchilasya Arheologichna TroyaPlan Troyi I IX Na pagorbi Gissarlik de stoyala Troya Shlimanom i piznishimi doslidnikami viyavleno shonajmenshe 40 plastiv yaki podilyayutsya na 9 osnovnih kulturnih shariv Ci shari mayut nazvi Troya I Troya II i t d Do rannoyi bronzovoyi dobi nalezhat shari z I po V Zagalna tovshina cih nasharuvan stanovit priblizno 12 metriv Voni mayut taku veliku tovshinu cherez periodichni rozrivnyuvannya teritoriyi pislya pozhezh i pohovannya pobutovogo smittya pid sharami glini V hodi rozkopok arheologi neodnorazovo rozkopuvali budinki de cej proces povtoryuvavsya raz po raz do tih pir poki riven pidlogi ne pidnimavsya tak visoko sho dlya normalnogo prozhivannya v budinku dovodilosya pidnimati vishe dah i pereroblyati vhid Pochatok sharu Troyi VI harakterizuyetsya rizkim perehodom do serednoyi bronzovoyi dobi U kulturnomu shari VI perehid do drugoyi polovini dobi piznoyi bronzi egejskoyi civilizaciyi buv postupovim Troya I 3000 2500 r do n e Najdavnishe poselennya na teritoriyi Troyi malo neveliku fortecyu diametrom ne bilshe 90 m vid yakoyi zbereglosya kilka fragmentiv Fortecya skladalasya z masivnih oboronnih stin z bramoyu i kvadratnimi v plani vezhami Stini z sircevoyi cegli stoyali na valah pokritih kaminnyam i glinoyu Piznishe fortecyu bulo rozshireno na priblizno 6 metriv V comu poselenni rozriznyayutsya desyat poslidovnih shariv sho svidchit pro trivalist jogo isnuvannya U bagatoh zhitlah stini buli oshtukatureni a pidlogi zasteleni tkanimi kilimami Vognisha sluguvali dlya obigrivu i gotuvannya yizhi imovirno budinki mali v steli otvori dlya vihodu dimu Troyanci vzhivali yalovichinu baraninu kozlyatinu i svininu inodi do nih dodavalisya krolyatina i olenina Chasto v yizhu vzhivalisya molyuski delfini a takozh riba Keramika cogo periodu viliplena bez goncharnogo kola vona sirogo abo chornogo koloru i maye polirovanu poverhnyu Chasto prikrashalasya ornamentami u viglyadi zholobkiv vistupayuchih reber i pogliblen Troyancyam cogo periodu bulo vidome tkactvo Naselennya koristuvalosya znaraddyami z kamenyu kistok i midi Viyavleno livarni formi ale znahidki midnoyi zbroyi nevidomi V Troyi I ne znajdeno zolotih virobiv prikrasi vigotovlyalisya z kaminciv kistok i zubiv tvarin Zi znahidok vazhko vstanoviti detali relijgijnogo zhittya Troyi I a pohovannya za vinyatkom kilkoh dityachih ne znajdeni Shar zavershuyetsya slidami masshtabnoyi pozhezhi Troya II 2500 2300 r do n e Skarb Priama Period Troyi II pochavsya z povnogo vidnovlennya forteci bula pobudovana blizka do krugloyi citadel diametrom blizko 125 m Stini skladalisya z neobroblenih kameniv ta sircevoyi cegli zverhu Z pivdennogo shodu do forteci viv pandus vimoshenij dobre pidignanimi shmatkami plitnyaku Oboronna stina dvichi perebudovuvalisya i rozshiryuvalasya v miru zrostannya mogutnosti i bagatstva volodariv U centri forteci chastkovo zberigsya palac z glibokim portikom i velikim golovnim zalom Navkolo palacu dvir menshi zhitlovi primishennya i skladi Sim shariv Troyi II nakladayutsya odin na odnogo Do 1890 roku same Troya II vvazhalasya mistom opisanim Gomerom Misto bulo znachno bagatshim za Troyu I miscyami zbereglasya bila shtukaturka hocha niyakih slidiv rozpisu po nij znajdeno ne bulo Dlya prigotuvannya yizhi ta obigrivu yak i ranishe vikoristovuvalisya vognisha i zharovni Zalishki kistok tvarin i rib a takozh rakovin vkazuyut na te sho zhiteli Troyi II harchuvalisya m yasom tih zhe samih vidiv tvarin i rib sho i yih predki Riznomanitnist vzhivanih v yizhu molyuskiv i ribi zbilshilasya bulo viyavleno veliku kilkist obvuglenih bobiv sochevici zeren pshenici Troyancyam buli vidomi primitivni ruchni mlini Ce svidchit sho osnovnim zanyattyam troyanciv bulo silske gospodarstvo Zhiteli Troyi II trimali veliki stada kiz i ovec tkali tkaninu z vovni Gonchari viroblyali chorni posudini z gladkoyu poverhneyu sho nagaduyut majoliku a takozh neveliku kilkist chervonoyi i chornoyi majoliki Voni vidkrili goncharne kolo ale nevidomo chi vinajshli jogo sami chi jogo bulo zapozicheno Primitno sho na odnomu z cherepkiv znajdeno dityachij malyunok voyina v obladunkah Shlimanom v Troyi II bulo znajdeno tak zvanij Skarb Priama naspravdi na tisyachu rokiv davnishij za chas pravlinnya cogo carya i visim menshih skarbiv z virobami iz zolota sribla ta elektrumu Za Strabonom bilya Troyi isnuvali zoloti kopalni Troyanci ozbroyuvalisya korotkimi midnimi i bronzovimi mechami kindzhalami i dolotami sho mogli sluguvati za topirci V sharah Troyi II viyavleno figurki bogiv zrobleni z kamenyu i glini yak v Troyi I Na ostannomu shari Troyi II ye slidi polum ya vid yakogo cegla speklasya voyedino a kaminnya rozkrishilosya Katastrofa bula raptovoyu meshkanci tikali pokidavshi vsi svoyi cinnosti i predmeti domashnogo vzhitku Troya III V 2300 1700 r do n e Pislya zrujnuvannya Troyi II yiyi misce bula negajno zajnyato Poselennya III IV i V kozhne z yakih rozmirom perevershuye poperednye mayut slidi bezperervnoyi kulturnoyi tradiciyi V kozhnomu z nih bula oboronna stina zhitlovi budinki pobudovani nerivnimi ryadami rozdileni vuzkimi vulichkami zapovnyuvali ves prostir useredini forteci Pri kladci muriv vikoristovuvavsya prijom cherguvannya ryadiv kamenyu ta cegli z glinoyu Stini budinkiv skladalisya z kameniv imovirno tih sho lishilisya pislya pozhezhi Prosti lyudi zhili v svogo rodu kvartirah sho skladalisya z odniyeyi troh kimnat Stini obmazuvali ridkim brudom inodi zverhu jogo pokrivali sharom glini Pidlogi buli glinyanimi neveliki yih dilyanki zajmali vognisha nepravilnoyi formi Keramika Troyi III praktichno nichim ne vidriznyayetsya vid keramiki Troyi II za nevelikimi vinyatkami ce virobi odnih i tih zhe vidiv Buli poshireni posudini z lipnimi zobrazhennyami lyudskogo oblichchya Sudyachi z deyakogo posudu troyanci koristuvalisya kosmetikoyu i robili tatuyuvannya Poryad z miscevimi virobami znajdeno yak i v bilsh rannih sharah privizni tovari harakterni dlya materikovoyi Greciyi rannoyi bronzovoyi dobi Nevidomo sho stalo prichinoyu rujnuvannya Troyi III ale nastupne misto bulo bilshim zajmayuchi 17 tisyach m2 Shlimanom bulo poshkodzheno znachnu chastinu Troyi IV tomu z cogo sharu vidomo porivno malo znahidok Sporudi chastkovo roztashovuvalisya na terasi za oboronnim murom Budivelniki povernulisya do zvedennya sporud na kaminnih fundamentah z neobpalenoyi cegli Vidomo sho naselennya koristuvalosya meblyami Posud prikrashavsya ornamentami chasto hrestopodibnimi i poliruvavasya V zhitlah z yavilisya pechi z verhnoyu chastinoyu u viglyadi kupola Naselennya pochalo bilshe uvagi pridilyati kulinariyi Mozhlivo cherez zrostannya naselennya riven dobrobutu Troyi vpav hocha isnuyut i svidchennya navpaki zamozhnosti Budivli Troyi V prostorishi za budivli Troyi IV Imovirno nezadovgo do zakinchennya poperednogo etapu misto dosyaglo procvitannya Zhitla regulyarno pribiralisya sho zmenshilo tovshinu kulturnogo sharu V Troyi V stali viplavlyati vlasnu bronzu Malo vidomo pro pohovalni zvichayi cogo periodu ale znajdeno kilka zahoronen pid pidlogami budinkiv Dostemenno nevidomim chinom Troya V zaznala znachnih rujnuvan ne viyaveno ni slidiv pozhezhi ni zahoplennya mista vorogami Tak chi inakshe nastupne misto na misci starogo bulo zovsim inshim mayuchi vidminni rozmiri i planuvannya Troya VI 1700 1250 r do n e Nove misto isnuvalo vzhe v chasi serednoyi bronzovoyi dobi Kultura rizko vidriznyayetsya vid poperednih etapiv sho poyasnyuyetsya pributtyam i rozselennyam inshih narodiv Pripuskayetsya sho ce buli pribuli z Greciyi yaki doti miscyami zakripilisya v Malij Aziyi Misto uvijshlo do etapu vinyatkovogo bagatstva i mogutnosti Diametr citadeli perevishuvav 180 m yiyi operizuvala stina zavtovshki 5 m skladena z tesanogo kamenyu Po perimetru roztashovuvalisya shonajmenshe tri vezhi i chotiri brami V Troyi VI na zovnishnij storoni stini z yavlyayutsya vertikalni vistupi cherez praktichno odnakovi promizhki Budinki vilno rozmishuvalisya na stupinchastih terasah kolami pidnimayuchis do centru pagorba v deyakih viyavleni stovpi ta osnovi kolon V zhitlah buli odvirki pidlogi pokrivalisya utrambovanoyu glinoyu V misti znahodivsya velikij kolodyaz sho odnochasno sluguvav rezervuarom dlya vodi Pershi etapi poselennya VI vidznacheni poyavoyu tak zvanoyi siroyi minijskoyi keramiki a takozh pershimi svidchennyami nayavnosti konej Na vsih poslidovnih stadiyah Troyi VI sira minijska keramika zalishalasya osnovnim vidom miscevogo goncharstva yiyi dopovnyuyut kilka posudin vvezenih z Greciyi v epohu serednoyi bronzi i bagato posudin importovanih v mikensku epohu Znajdeno virobi zi slonovoyi kosti Bilya odniyeyi z vezh stoyav ryad mengiriv isnuvalo svyatilishe de spalyuvalisya zhertovni tvarini Troya cogo chasu mala kladovishe na piznih etapah praktikuvalasya kremaciya i zahoronennya prahu v urnah Misto bulo zrujnovane v hodi zemletrusu yakij roztriskav stini i sprichiniv obval budivel Troyanci ochevidno vstigli pokinuti misto i vryatuvati svoye majno Verhni chastini muriv zrujnuvalisya ale nizhni vcilili Troya VII 1250 1000 r do n e Rozkopani muri Troyi VII i IX VIIa Pislya zemletrusu misto shvidko bulo vidbudovano jogo shar vidomij yak Troya VIIa Velika stina po perimetru bula znovu vikoristana yak i vcilili chastini stin sporud vseredini i bagato budivelnih blokiv Bulo prokladeno drenazhni rovi budinki stali menshimi voni tisno grupuvalisya odin do odnogo vseredini forteci U pidlogi budinkiv buli vstavleni veliki gleki dlya pripasiv pifosi Ce vkazuye na velike naselennya mista yak naslidok potrebu robiti pripasi i abo nadzvichajne stanovishe Troyi take yak obloga V cej period troyanci menshe zavozili mikensku keramiku natomist nasliduvali yiyi u vlasnih virobah Misto zaginulo u vogni shar mistit slidi boyiv i vbivstv Shar popelu stanovit vid 0 5 do 1 metra Ale chastina naselennya povernulasya i znovu oblashtuvalasya na pagorbi spochatku v kolishnomu skladi Piznishe do cih lyudej priyednalosya abo timchasovo yih pidkorilo inshe plem ya Zgidno Gomera ce buli dorijci sho vtorglisya do ciyeyi miscevosti cherez dva pokolinnya pislya zavershennya Troyanskoyi vijni Takim chinom Troya VIIa ye mistom opisanim u Gomera kotrij zibrav vidomosti zberezheni do tih chasiv ta opisav yih u Iliadi ta Odisseyi VIIb Bagato zhiteliv Troyi vcilili i povernulisya na kolishnye misce koli vidbuduvali oboronni muri Novi budivli zvodilisya prosto na ruyinah starih za poperednim planom Ce misto malo tu zh kulturu sho i znishene ale keramika ta inshi predmeti svidchit pro zubozhinnya naselennya Cej shar poznachayetsya yak Troya VIIb 1 vin ohoplyuye chasi vid priblizno z 1260 go po 1200 rik do nashoyi eri Bagato pam yatok VIIb zagalom bulo znisheno za budivnictva v rimski chasi Zgodom misto bulo znishene pochavshi Troyu VIIb 2 Muri lishilisya neushkodzhenimi nemaye slidiv rujnuvan nabigiv nibi novi zhiteli Troyi prosto vignali poperednih i zajnyali misto Pribulci rozshirili chislenni budivli sho prizvelo do yih zlittya ob yednali kimnati prorubavshi dveri Voni vdalisya do novogo arhitekturnogo prijomu buduyuchi Keramika viliplyuvalasya vruchnu mala grubu i asimetrichnu formu ale prikrashalasya i poliruvalasya Kolir keramiki variyuvavsya vid chornogo do korichnevogo abo sirogo zustrichayutsya i bilsh svitli vidtinki Te sho kilka budinkiv Troyi VIIb 2 buli spaleni svidchit pro zagibel mista vid pozhezhi Fortecya ochevidno znovu bula zahoplena rozgrabovana i pidpalena Vse ce stalosya v chasi koli Shidne Seredzemnomor ya zdijsnyuvalo perehid vid piznoyi bronzovoyi do zaliznoyi dobi Troya VIII 1000 85r do n e Rimskij odeon Troyi IX Teper Troya stala greckim mistom Vona bula uporyadkovanoyu v pershi periodi ale do VI st do n e koli chastina naselennya yiyi pokinula zanepala V cej chas Troya vtratila politichne znachennya U svyatilishi na pivdenno zahidnomu shili akropolya vidbuvalisya zhertvoprinoshennya shvidshe za vse Kibeli mozhlivo na vershini isnuvav takozh hram Afini V 480 roci do n e ruyini Troyi vidvidav car Kserks 334 do n e Aleksandr Makedonskij Ostannij prinis v zhertvu Priamu svoyu zbroyu i poklyavsya zbuduvati na tomu misci take zh velike misto yak znishene u Troyanskij vijni Odnak vin ne vstig vikonati klyatvu cherez smert jogo polkovodec Lisimah abi Aleksandr ne otrimav nedobroyi slavi zbuduvav za nogo muri zavdovzhki 40 stadiyiv blizko 7 kilometriv Troya IX 85 do n e 500 r n e Za Yuliya Cezarya i Oktaviana Avgusta troyanciv bulo zvilneno vid derzhavnih povinnostej na znak poshani do troyancya Eneya vid yakogo veli svoyu istoriyu rimlyani V cej chas Troya bula miscem vshanuvannya geroyiv i nazivalasya Novim Ilionom Rimski imperatori z dinastiyi Yuliyiv Klavdiyiv zdijsnili programu shirokomasshtabnoyi rekonstrukciyi mista Vershina pagorba bula zrizana i virivnyana vnaslidok chogo shari VI VII i VIII tam peremishalisya Bulo zvedeno hram Afini zi svyashennoyu dilyankoyu na pagorbi i na rivnomu majdanchiku pivdennishe buli pobudovani gromadski budivli takozh obneseni stinoyu a v pivnichno shidnomu shili velikij teatr Za chasiv Kostyantina Velikogo 306 337 roki n e kotrij zbiravsya zrobiti misto svoyeyu stoliceyu Troya procvitala ale vtratila svoye znachennya z pidnesennyam Konstantinopolya V VI st na pagorbi Gissarlik znikli ostanni poselennya GalereyaRozgrabuvannya Troyi zobrazhennya na davnogreckomu pifosi blizko 510 r do n e Nikola Sanson Troianum Regnum Troyanske carstvo 1651 Troya Ilyustraciya do Iliadi Gomera 1716 Misce rozkopok Shlimana Suchasni ruyini Troyi Suchasni ruyini TroyiDiv takozhGenrih Shliman i Skarb Priama Troyanske pismo Troyanska vijna Troyanskij kinPrimitki Nazva v oficijnomu anglomovnomu spisku Klejn L S 1998 Anatomiya Iliady S Peterb SPb Izd vo S Peterb un ta s 21 35 ISBN ISBN 5 288 01823 5 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite book title Shablon Cite book cite book a Perevirte znachennya isbn nedijsnij simvol dovidka Strabon XIII 1 48 Servij Komentari do Eneyidi Vergiliya III 108 Strabon Cit tv Cec Sholiyi do Lfkofrona 1302 Apollodor III 12 1 Servij Cit tv III 167 Strabon Cit tv Cec Cit tv Diodor Sicilijskij V 48 Gomer Iliada HH 215 i dali Cec Sholiyi do Likofrona 72 Dionisij Galikarnaskij Cit tv Gomer Cit tv HH 220 i dali Dionisij Galikarnaskij I 62 Apollodor III 12 2 Apollodor III 12 3 Cec Cit tv 29 Less Lampsakskij Cit za Cec Cit tv Strabon XIII 1 3 i 3 3 Ovidij Fasti VI 420 i dali Apollodor Cit tv Wood Michael 14 travnya 2015 In Search Of The Trojan War angl Ebury Publishing ISBN 978 1 4481 4145 6 Jablonka Peter 12 sichnya 2012 Troy Oxford University Press doi 10 1093 oxfordhb 9780199873609 013 0063 PershodzherelaGomer Odisseya pereklad iz davnogreckoyi B Tena Kiyiv Dnipro 1963 LiteraturaSlovnik antichnoyi mifologiyi Uporyad Kozovik I Ya Ponomariv O D Ternopil Navchalna kniga Bogdan 2006 312 s Cline Eric H Troy The Oxford Handbook of the Bronze Age Aegean OUP USA 2010 930 p Graves Robert The Greek Myths Penguin Group 1992 782 p Wood Michael In Search Of The Trojan War Ebury Publishing 2015 320 p PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Troya