Екклезія (дав.-гр. ᾽Εκκλησία) — народні збори в Стародавніх Афінах в період золотої афінської доби — Афінської демократії під проводом Перикла. Для залагодження соціальних конфліктів та суперечок екклесія була наділена повноваженнями обирати посередника із необмеженими повноваженнями — айсимнета, з яких найвідомішим був Солон. Щорічно екклесія обирала й агоранома.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelUwTDFCdWVYZ3RZbVZ5WnpJdWNHNW5Mekl3TUhCNExWQnVlWGd0WW1WeVp6SXVjRzVuLnBuZw==.png)
Засідання Народних зборів первісно відбувались на пагорбі Пнікс біля підніжжя Афінського акрополя, але пізніше були перенесені до театру Діоніса. Згодом зали для засідань Народних зборів називались еклесіастеріями.
Хоча переважно, під екклесією розуміють Народні збори в Афінах, екклесії існували і в інших грецьких містах. В деяких з них мали свої особливі назви — апелла в Спарті, агора в Дельфах і містах Фессалії, алія — в Аргосі, Гелі, Акраганті тощо.
Повноваження екклесії
На народних зборах лежали наступні справи та обов'язки:
- сприяння законодавчій діяльності
У перших Народних зборах року голови пропонували питання, чи всі закони повинні бути залишені без зміни або ж необхідні зміни. Для більшої наочності фесмофети повинні були зібрати застарілі або суперечливі закони, але ще не знищені форменно постанови та подати їх народу. Крім того, кожному надавалось право робити від себе пропозиції. Водночас той, хто виносив пропозицію на розгляд Екклесії навіть у разі її прийняття відповідав за неї впродовж року і міг бути звинувачений у незаконності (παρανόμων), тоді заводилась карна справа — Γραφη.
Запропоновані закони (адже вважалось, що кожний поданий на скасування закон, мав замінюватись новим) виставлялися для публічного ознайомлення. Народ обирав захисників старих законів, а в третіх народних зборах номофетів — з числа геліастів поточного року, перед якими відбувався формальний судовий процес старого і нового закону. Перший захищали сінегори, другий — той, хто його запропонував. Рішення належало номофетам під головуванням фесмофетів, але рішення це, якщо воно було на користь нового закону, так само як і резолюція (ψήφισμα), могло підлягати покаранню Γραφη за незаконність і затвердження його, так само як і відхилення, залежало від вироку суддів.
Весь перебіг справи називався ἐπιχειροτονία νόμων (епіхіротонія закону, див. хіротонія). У пізніші часи народ часто обходив цю сувору форму і заміняв закони своїми постановами.
- обрання посадових осіб
Обрання посадових осіб відбувалося за допомогою координації, а не за жеребом, за демократичнимм настановами Клісфена. Вибір зберігся для тих осіб, посади яких вимагали особливої здатності і гарантії щодо стану, зокрема військові і фінансові посадах і деякі інші. Виборні збори, час яких не може бути точно визначеним, називалися архересії (ἀρχαιρεσίαι). Головування в них мали 9 . Кандидати називалися спудархами (σπουδάρχαι,), домагатися посади, тобто балотування, — позначалось словами ἀρχαιρεσιάζειν, σπουδαρχια̃ν.
Посадові особи могли бути зміщені, а тому в першому зібранні всякої пританії архонти ставили питання, чи повинні бути службовці залишені на своїх посадах або ж замінені.
- постанови проти окремих осіб, остракізм
На вигнання через остракізм не можна дивитися як на покарання, оскільки воно в дійсності не мало ніяких негативних наслідків ні для честі, ні для майна вигнаного. У зборах перед початком сьомої пританії ставилося запитання, чи є необхідність у застосуванні остракізму до окремих особистостей (звісно, з політичних причин).
Якщо лунала стверджувальна відповідь, то кожен, хто бажав чийогось вигнання, повинен був у зборах написати його ім'я на остраконі. Хто мав проти себе 6 000 голосів, повинен був залишити місто на 10, пізніше — на 5 років, але міг бути повернений за рішенням демосу. Останній, вигнаний остракізмом, був Гіпербол в 417 до н. е.
- суддівські обов'язки
Демос наділявся суддівськими обов'язками лише в надзвичайних випадках стосовно тих, хто переслідувався через (εἰσαγγελία), хоча і тут в більшості випадків останнє рішення належало суду (див. ). При розгляді (προβολή) вирок народу мав лише попереднє значення і, за законом, не мав ніякого впливу на вирок суду, обвинувачення проти посадових осіб виносились на народні збори, але вирішувалися суддями;
- верховенство у загальнодержавних справах
Рішення Народних зборів мало верховне значення в усіх державних справах: про війну і мир, про союзи і договори з іншими державами. Повноваження послів виходили від народу. Посли, що повертались в Афіни, так само як посли іноземних держав, приймалися у народних зборах, з'явившись попередньо в раді.
Також витрати заганодержавних коштів, так само як і зміна розміру податків і мит, залежали від рішення народу. До компетенції екклесії відносилися і питання релігії, наприклад, прийняття нових культів обговорювалось усім демосом. Народ також роздавав почесті окремим громадянам, зокрема вінки, стіл в тощо. Нарешті народ дарував афінське громадянство іноземцям.
Принципи функціонування
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRtTDBOdmJuTjBhWFIxZEdsdmJpMXZaaTEwYUdVdFFYUm9aVzVwWVc1ekxXbHVMWFJvWlMwMGRHZ3RZMlZ1ZEhWeWVTMUNReTV3Ym1jdk5EQXdjSGd0UTI5dWMzUnBkSFYwYVc5dUxXOW1MWFJvWlMxQmRHaGxibWxoYm5NdGFXNHRkR2hsTFRSMGFDMWpaVzUwZFhKNUxVSkRMbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
Афінська еклесія — збори всього демосу — громадян віком починаючи від 20 років (ἀγοραί суть зборів філ і демів). У будь-якій пританії було по 4 чергових (νόμιμοι) зборів. Перші називалося κυρία (у минулі часи, ймовірно, єдині в пританії); іноді і всі 4 називаються κύριαι. В особливих випадках, які вимагали негайного виконання, скликалися також громадяни з сіл на надзвичайні збори, які називали σύγκλητος, або κατάκλητος ἐκκλησία, також κατακλησία.
Для кожних з чергових зборів призначався особливий рід занять, наприклад, для перших вибори посадових осіб (ἐπιχεφοτονία), звинувачення проти державних злочинців, оголошення про конфісковане майно і про заявлені в суд домагання на спадщину; для других зборів — прохання до народу і пропозиції про помилування; для третіх — переговори з іноземними державами; для четвертих нарешті — релігійні та громадські справи взагалі. Крім того, за правилом, головуючий зборів повинен був заздалегідь оголосити за допомогою плакатів про предмет зборів (προγράφειν ἐκκλησίαν; протилежне: ἐκκλησίας ἀπόγραφος).
У які дні пританії скликались збори і чи скликались у всіх пританіях в один і той же день, не можна сказати. Скликав збори ἐπιστάτης, який обирався серед пританів (πρυτάνεις), пізніше між проедрів (πρόεδροι, див. Буле). Іноді, особливо у воєнні часи, екклесію скликали стратеги. Запрошення через герольдів було необхідним тільки при κατακλησίαι. Місцем зібрання в колишні часи була площа, потім переважно Пнікс, а ще пізніше театр Діоніса, в особливих випадках також театр в Піреї. При вході кожен отримував дощечку, повертаючи яку він отримував плату (ἐκκλησιαστικόν), що складалася з 1, пізніше з 3 оболів. Про недопущення афінян, які не мали права брати участь в зборах, дбали 6 лексіархів та їх служителі. Хто приходив занадто пізно, не отримував плати. Перед відкриттям зборів здійснювалося жертвоприношення і молитва. Потім голова, який скликав збори пропонував предмет на обговорення.
Перш за все відбувалося голосування щодо того, чи хоче народ приєднатися до постанови ради (γνώμην βουλης συμβάλλεσθαι εἰς τόν δημον). Голосування при цьому називалося προχειροτονία. В дебатах, які за цим слідували, якщо висловлювалися за подальше обговорення питання, міг брати участь кожен, хто не підлягав атімії.
Докімасія ораторів обмежувалася виключно , чи володіє оратор усіма громадянськими правами. Офіційних ораторів не існувало, і панувала повна ἰσηγορία, хоча природно, що в усі часи окремі особистості, що відзначалися державною мудрістю і талантом, часто також улюблені народом за красномовство і лестощі демагоги, займалися ораторством як справжнім завданням життя. Щоправда, народні збори були єдиним тереном для діяльності державних людей. На час промови оратор одягав вінок на знак своєї недоторканності. Якщо він ухилявся від предмета мовлення або провинився проти існуючих звичаїв чи законів, то голові було надано видалити його з кафедри й оштрафувати на 50 драхм. При більш тяжких проступки він міг бути відданий для покарання раді або найближчим Народним зборам.
Втім у пізніші часи, коли демагоги задавали всьому тон, постанови ці вже не виконувалися з попередньою суворістю. Оскільки збори не були пов'язаними рішенням (προβούλευμα) ради, то всякому оратор мав право зробити свою власну пропозицію, яка могла бути прямо протилежною до постанови ради. Таку пропозиція вручалося під час зборів головам, які вирішували, чи повинна вона бути запропонована народу для голосування (ἐπιψηφίζειν, ἐπιχειροτονίαν або διαχειροτονίαν διδόναι, ἐπιτρέπειν ψηφίζεσθαι, ἐπάγειν ψηφον).
При цьому тільки один з голів Зборів, принаймні ἐπιστάτης, міг всупереч рішенням інших, з небезпекою накликати на себе έ̓νδειξις, перешкодити голосуванню, якщо пропозиція суперечила законам (як Сократ у процесі стратегів). Крім того кожен у Зборах міг виступити проти оратора, причому під присягою міг заявити (ὑπόμνυσθαι, ὑπωμοσία), що він хоче притягнути до суду того, хто зробив протизаконну пропозицію (παρανόμων). Дозвіл голосувати протизаконну пропозицію міг тягнути за собою атамію.
Голосування відбувалося за допомогою підняття рук — хіротонія (χειροτονειν, χειροτονία), в особистих питаннях, як у суді, за допомогою дощечок або камінців (ψηφοι), звідси ψηφίζεσθαι, що вживалося взагалі в сенсі «голосувати», а постанова називалася псефізмою (ψήφισμα). Вона вносилося в архів, часто вирізувалася на міді або на мармурі. Формулу постанов можна бачити з наступних написів:
Έδοξεν τη βουλη καί τω δήμω · Κεκροπις ἐπρυτάνευε, Μνησίθεος ἐγραμμάτευε, Εὐπείθης ἐπεστάτει. Καλλίας ειπε (зробив пропозицію) ἀποδιδόναι…
Іноді до записів додавали час, ім'я архонта, назву пританії. У пізніші часи завжди парктикували вказувати день пританії і навіть день місяця за аттичним календарем.
Після закінчення розгляду справ голова Зборів розпускав їх через глашатая. Відстрочували збори тоді, коли справи не були закінчені або якщо грім чи блискавка або інші лиха заважали продовженню наради.
Примітки
- Экклесия//Большая советская энциклопедия[недоступне посилання з липня 2019]
- Schömann, de comitiis Atheniensium (1819)
- Платон. (Апологія.) 32
Див. також
Джерела
- Экклесия//Реальный словарь классических древностей[недоступне посилання з липня 2019]
Посилання
- Екклесія // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Тека, 2006.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ekkleziya dav gr Ekklhsia narodni zbori v Starodavnih Afinah v period zolotoyi afinskoyi dobi Afinskoyi demokratiyi pid provodom Perikla Dlya zalagodzhennya socialnih konfliktiv ta superechok ekklesiya bula nadilena povnovazhennyami obirati poserednika iz neobmezhenimi povnovazhennyami ajsimneta z yakih najvidomishim buv Solon Shorichno ekklesiya obirala j agoranoma Pniks tribuna oratora Zasidannya Narodnih zboriv pervisno vidbuvalis na pagorbi Pniks bilya pidnizhzhya Afinskogo akropolya ale piznishe buli pereneseni do teatru Dionisa Zgodom zali dlya zasidan Narodnih zboriv nazivalis eklesiasteriyami Hocha perevazhno pid ekklesiyeyu rozumiyut Narodni zbori v Afinah ekklesiyi isnuvali i v inshih greckih mistah V deyakih z nih mali svoyi osoblivi nazvi apella v Sparti agora v Delfah i mistah Fessaliyi aliya v Argosi Geli Akraganti tosho Povnovazhennya ekklesiyiNa narodnih zborah lezhali nastupni spravi ta obov yazki spriyannya zakonodavchij diyalnosti U pershih Narodnih zborah roku golovi proponuvali pitannya chi vsi zakoni povinni buti zalisheni bez zmini abo zh neobhidni zmini Dlya bilshoyi naochnosti fesmofeti povinni buli zibrati zastarili abo superechlivi zakoni ale she ne znisheni formenno postanovi ta podati yih narodu Krim togo kozhnomu nadavalos pravo robiti vid sebe propoziciyi Vodnochas toj hto vinosiv propoziciyu na rozglyad Ekklesiyi navit u razi yiyi prijnyattya vidpovidav za neyi vprodovzh roku i mig buti zvinuvachenij u nezakonnosti paranomwn todi zavodilas karna sprava Grafh Zaproponovani zakoni adzhe vvazhalos sho kozhnij podanij na skasuvannya zakon mav zaminyuvatis novim vistavlyalisya dlya publichnogo oznajomlennya Narod obirav zahisnikiv starih zakoniv a v tretih narodnih zborah nomofetiv z chisla geliastiv potochnogo roku pered yakimi vidbuvavsya formalnij sudovij proces starogo i novogo zakonu Pershij zahishali sinegori drugij toj hto jogo zaproponuvav Rishennya nalezhalo nomofetam pid golovuvannyam fesmofetiv ale rishennya ce yaksho vono bulo na korist novogo zakonu tak samo yak i rezolyuciya pshfisma moglo pidlyagati pokarannyu Grafh za nezakonnist i zatverdzhennya jogo tak samo yak i vidhilennya zalezhalo vid viroku suddiv Ves perebig spravi nazivavsya ἐpixeirotonia nomwn epihirotoniya zakonu div hirotoniya U piznishi chasi narod chasto obhodiv cyu suvoru formu i zaminyav zakoni svoyimi postanovami obrannya posadovih osib Obrannya posadovih osib vidbuvalosya za dopomogoyu koordinaciyi a ne za zherebom za demokratichnimm nastanovami Klisfena Vibir zberigsya dlya tih osib posadi yakih vimagali osoblivoyi zdatnosti i garantiyi shodo stanu zokrema vijskovi i finansovi posadah i deyaki inshi Viborni zbori chas yakih ne mozhe buti tochno viznachenim nazivalisya arheresiyi ἀrxairesiai Golovuvannya v nih mali 9 Kandidati nazivalisya spudarhami spoydarxai domagatisya posadi tobto balotuvannya poznachalos slovami ἀrxairesiazein spoydarxia n Posadovi osobi mogli buti zmisheni a tomu v pershomu zibranni vsyakoyi pritaniyi arhonti stavili pitannya chi povinni buti sluzhbovci zalisheni na svoyih posadah abo zh zamineni postanovi proti okremih osib ostrakizm Na vignannya cherez ostrakizm ne mozhna divitisya yak na pokarannya oskilki vono v dijsnosti ne malo niyakih negativnih naslidkiv ni dlya chesti ni dlya majna vignanogo U zborah pered pochatkom somoyi pritaniyi stavilosya zapitannya chi ye neobhidnist u zastosuvanni ostrakizmu do okremih osobistostej zvisno z politichnih prichin Yaksho lunala stverdzhuvalna vidpovid to kozhen hto bazhav chijogos vignannya povinen buv u zborah napisati jogo im ya na ostrakoni Hto mav proti sebe 6 000 golosiv povinen buv zalishiti misto na 10 piznishe na 5 rokiv ale mig buti povernenij za rishennyam demosu Ostannij vignanij ostrakizmom buv Giperbol v 417 do n e suddivski obov yazki Demos nadilyavsya suddivskimi obov yazkami lishe v nadzvichajnih vipadkah stosovno tih hto peresliduvavsya cherez eἰsaggelia hocha i tut v bilshosti vipadkiv ostannye rishennya nalezhalo sudu div Pri rozglyadi probolh virok narodu mav lishe poperednye znachennya i za zakonom ne mav niyakogo vplivu na virok sudu obvinuvachennya proti posadovih osib vinosilis na narodni zbori ale virishuvalisya suddyami verhovenstvo u zagalnoderzhavnih spravah Rishennya Narodnih zboriv malo verhovne znachennya v usih derzhavnih spravah pro vijnu i mir pro soyuzi i dogovori z inshimi derzhavami Povnovazhennya posliv vihodili vid narodu Posli sho povertalis v Afini tak samo yak posli inozemnih derzhav prijmalisya u narodnih zborah z yavivshis poperedno v radi Takozh vitrati zaganoderzhavnih koshtiv tak samo yak i zmina rozmiru podatkiv i mit zalezhali vid rishennya narodu Do kompetenciyi ekklesiyi vidnosilisya i pitannya religiyi napriklad prijnyattya novih kultiv obgovoryuvalos usim demosom Narod takozh rozdavav pochesti okremim gromadyanam zokrema vinki stil v tosho Nareshti narod daruvav afinske gromadyanstvo inozemcyam Principi funkcionuvannyaShematichne zobrazhennya ideyi Afinskoyi Konstituciyi zapropanovanoyi Aristotelem v 4 stolitti do n e Ekklesiya predstavlena malim sinim pryamokutnikom vgori Afinska eklesiya zbori vsogo demosu gromadyan vikom pochinayuchi vid 20 rokiv ἀgorai sut zboriv fil i demiv U bud yakij pritaniyi bulo po 4 chergovih nomimoi zboriv Pershi nazivalosya kyria u minuli chasi jmovirno yedini v pritaniyi inodi i vsi 4 nazivayutsya kyriai V osoblivih vipadkah yaki vimagali negajnogo vikonannya sklikalisya takozh gromadyani z sil na nadzvichajni zbori yaki nazivali sygklhtos abo kataklhtos ἐkklhsia takozh kataklhsia Dlya kozhnih z chergovih zboriv priznachavsya osoblivij rid zanyat napriklad dlya pershih vibori posadovih osib ἐpixefotonia zvinuvachennya proti derzhavnih zlochinciv ogoloshennya pro konfiskovane majno i pro zayavleni v sud domagannya na spadshinu dlya drugih zboriv prohannya do narodu i propoziciyi pro pomiluvannya dlya tretih peregovori z inozemnimi derzhavami dlya chetvertih nareshti religijni ta gromadski spravi vzagali Krim togo za pravilom golovuyuchij zboriv povinen buv zazdalegid ogolositi za dopomogoyu plakativ pro predmet zboriv prografein ἐkklhsian protilezhne ἐkklhsias ἀpografos U yaki dni pritaniyi sklikalis zbori i chi sklikalis u vsih pritaniyah v odin i toj zhe den ne mozhna skazati Sklikav zbori ἐpistaths yakij obiravsya sered pritaniv prytaneis piznishe mizh proedriv proedroi div Bule Inodi osoblivo u voyenni chasi ekklesiyu sklikali strategi Zaproshennya cherez geroldiv bulo neobhidnim tilki pri kataklhsiai Miscem zibrannya v kolishni chasi bula plosha potim perevazhno Pniks a she piznishe teatr Dionisa v osoblivih vipadkah takozh teatr v Pireyi Pri vhodi kozhen otrimuvav doshechku povertayuchi yaku vin otrimuvav platu ἐkklhsiastikon sho skladalasya z 1 piznishe z 3 oboliv Pro nedopushennya afinyan yaki ne mali prava brati uchast v zborah dbali 6 leksiarhiv ta yih sluzhiteli Hto prihodiv zanadto pizno ne otrimuvav plati Pered vidkrittyam zboriv zdijsnyuvalosya zhertvoprinoshennya i molitva Potim golova yakij sklikav zbori proponuvav predmet na obgovorennya Persh za vse vidbuvalosya golosuvannya shodo togo chi hoche narod priyednatisya do postanovi radi gnwmhn boylhs symballes8ai eἰs ton dhmon Golosuvannya pri comu nazivalosya proxeirotonia V debatah yaki za cim sliduvali yaksho vislovlyuvalisya za podalshe obgovorennya pitannya mig brati uchast kozhen hto ne pidlyagav atimiyi Dokimasiya oratoriv obmezhuvalasya viklyuchno chi volodiye orator usima gromadyanskimi pravami Oficijnih oratoriv ne isnuvalo i panuvala povna ἰshgoria hocha prirodno sho v usi chasi okremi osobistosti sho vidznachalisya derzhavnoyu mudristyu i talantom chasto takozh ulyubleni narodom za krasnomovstvo i lestoshi demagogi zajmalisya oratorstvom yak spravzhnim zavdannyam zhittya Shopravda narodni zbori buli yedinim terenom dlya diyalnosti derzhavnih lyudej Na chas promovi orator odyagav vinok na znak svoyeyi nedotorkannosti Yaksho vin uhilyavsya vid predmeta movlennya abo provinivsya proti isnuyuchih zvichayiv chi zakoniv to golovi bulo nadano vidaliti jogo z kafedri j oshtrafuvati na 50 drahm Pri bilsh tyazhkih prostupki vin mig buti viddanij dlya pokarannya radi abo najblizhchim Narodnim zboram Vtim u piznishi chasi koli demagogi zadavali vsomu ton postanovi ci vzhe ne vikonuvalisya z poperednoyu suvoristyu Oskilki zbori ne buli pov yazanimi rishennyam proboyleyma radi to vsyakomu orator mav pravo zrobiti svoyu vlasnu propoziciyu yaka mogla buti pryamo protilezhnoyu do postanovi radi Taku propoziciya vruchalosya pid chas zboriv golovam yaki virishuvali chi povinna vona buti zaproponovana narodu dlya golosuvannya ἐpipshfizein ἐpixeirotonian abo diaxeirotonian didonai ἐpitrepein pshfizes8ai ἐpagein pshfon Pri comu tilki odin z goliv Zboriv prinajmni ἐpistaths mig vsuperech rishennyam inshih z nebezpekoyu naklikati na sebe e ndei3is pereshkoditi golosuvannyu yaksho propoziciya superechila zakonam yak Sokrat u procesi strategiv Krim togo kozhen u Zborah mig vistupiti proti oratora prichomu pid prisyagoyu mig zayaviti ὑpomnys8ai ὑpwmosia sho vin hoche prityagnuti do sudu togo hto zrobiv protizakonnu propoziciyu paranomwn Dozvil golosuvati protizakonnu propoziciyu mig tyagnuti za soboyu atamiyu Golosuvannya vidbuvalosya za dopomogoyu pidnyattya ruk hirotoniya xeirotonein xeirotonia v osobistih pitannyah yak u sudi za dopomogoyu doshechok abo kaminciv pshfoi zvidsi pshfizes8ai sho vzhivalosya vzagali v sensi golosuvati a postanova nazivalasya psefizmoyu pshfisma Vona vnosilosya v arhiv chasto virizuvalasya na midi abo na marmuri Formulu postanov mozhna bachiti z nastupnih napisiv Edo3en th boylh kai tw dhmw Kekropis ἐprytaneye Mnhsi8eos ἐgrammateye Eὐpei8hs ἐpestatei Kallias eipe zrobiv propoziciyu ἀpodidonai Inodi do zapisiv dodavali chas im ya arhonta nazvu pritaniyi U piznishi chasi zavzhdi parktikuvali vkazuvati den pritaniyi i navit den misyacya za attichnim kalendarem Pislya zakinchennya rozglyadu sprav golova Zboriv rozpuskav yih cherez glashataya Vidstrochuvali zbori todi koli spravi ne buli zakincheni abo yaksho grim chi bliskavka abo inshi liha zavazhali prodovzhennyu naradi PrimitkiEkklesiya Bolshaya sovetskaya enciklopediya nedostupne posilannya z lipnya 2019 Schomann de comitiis Atheniensium 1819 Platon Apologiya 32Div takozhAfinska demokratiya Gelieya Areopag Narodni zboriDzherelaEkklesiya Realnyj slovar klassicheskih drevnostej nedostupne posilannya z lipnya 2019 PosilannyaEkklesiya Universalnij slovnik enciklopediya 4 te vid K Teka 2006