Гряда́ — село в Україні, у складі Львівської міської громади, підпорядковується Львівській міській раді, як частина Шевченківського району м. Львова, Львівського району, Львівської області. Біля села (на півночі) протікає річка Млинівка.
село Гряда | |
---|---|
Країна | |
Область | Львівська область |
Район | Львівський район |
Громада | Львівська міська громада |
Код КАТОТТГ | UA46060250080046366 |
Основні дані | |
Населення | 1221 |
Площа | 15,80 км² |
Густота населення | 77,28 осіб/км² |
Поштовий індекс | 80380 |
Телефонний код | +380 32 |
Географічні дані | |
Географічні координати | 49°56′16″ пн. ш. 24°02′03″ сх. д. / 49.93778° пн. ш. 24.03417° сх. д.Координати: 49°56′16″ пн. ш. 24°02′03″ сх. д. / 49.93778° пн. ш. 24.03417° сх. д. |
Водойми | р. Капелівка |
Місцева влада | |
Адреса ради | 80380, Львівська обл., Львівський р-н, Львівська міська громада, с. Гряда |
Карта | |
![]() Гряда | |
![]() Гряда | |
Мапа | |
|
Історія та географія
Село Гряда (пол. Grzęda) разом з Вількою Грядецькою (нині Воля-Гомулецька), Гомульцем (Гамульцем, тепер Воля-Гомулецька) і Ситиховом належало до Львівського повіту.
Гряда знаходиться за 12 км на північ від Львова і 4 км на північ від Дублян, на самому кордоні Львівського та Жовківського повітів. Назва Гряда, швидше всього походить від слова "Град", огломерація цієї території колись входила в об'єднання "Червенських городів",котрі були частиною "Велико Моравської держави".
Вілька Грядецька віддалена на 3 км на захід від Гряди, Гомулець 1 км на пд.-зах. від Вільки, а Ситихів — на 5 км на схід від Гряди.
Всі ці населені пункти лежать на вузькій височині, утворюючи частину Жовківського Розточчя, що тягнеться з заходу на схід, і оточені від півночі вузькою і підмоклою долиною потоку Недільчина, а від півдня дещо ширшою, також болотистою долиною Старої Ріки. Західна частина цієї височини називається Бучина (висотою 355 м) і переходить до колишнього Жовківського повіту, де ще більше розширюється. На схід височина звужується і щораз більше знижується так, що Грядна гора (на південь від Гряди) має висоту тільки 277 м; гора Клин, яка міститься на схід від попередньої, спадає до 270 м, а Ситихів, розміщений на східному найвищому краї височини, має висоту лише 254 м над рівнем моря.
Поселення Гряда відоме з 1500 року. Довгий час ці землі були королівщиною.
Грядецький маєток (Гряда, Вілька Грядецька, Гомулець, Ситихів) належав перше до Дроговизького староства (люстрація з 1765 року), але був у володінні брацлавського та київського воєводи Станіслава Любомирського.
У 1781 Гряду з околицями в австрійського уряду купила княгиня Людвіка Любомирська з Потіїв (померла в 1786), дружина Станіслава Любомирського (1704—1793).
У руках Любомирських Гряда з околицями (Вілька Грядецька, Гомулець і Ситихів) була недовго — вже 1806 року Любомирські продали маєток шляхтичу-правнику Ігнацію Червінському (одному з перших галицьких етнографів і краєзнавців, досліднику Бойківщини). Деякі свої публікації Червінський підписував криптонімом «З Гряди». Він керував маєтком у Гряді до 1822, потім, розділивши його між синами, Рудольфом і Яном, відійшов від господарських справ. Невдале господарювання синів Червінського призвело до продажу грядівського маєтку 1829 року.
За наступні 110 років (до вересня 1939) село ще кілька разів змінювало власників.
Кількість будинків у 1880 році становила: в Гряді — 128 (716 жителів), у Ситихові — 28 (196 жителів); у Вільці з Гомульцем — 57 (269 жителів). Значну частину жителів становили греко-католики, також було 220 римо-католиків (греко-католицька парафія була в селі, римо-католицька — в Костеєві). В Гряді була 1-класна школа і ґмінна кредитна каса (з капіталом у міжвоєнний період 1106 злотих). У 1870—1875 у селі діяла школа вирощування льону, перенесена потім до Городка). Всі ці населені пункти належали раніше до королівської власності.
Наприкінці 19 — на початку 20 ст. більшість мешканців села були москвофілами.
Маєток у Гряді
Маєток у Гряді — це невеликий двоповерховий палац, палацова каплиця та чотири стовпи брами. Довкола маєтку є сліди досить потужних валів, а також залишки парку зі старими деревами.
Останній власник маєтку, Каєтан Чарковський-Голейовський (Kaetan Czarkowski-Golejowski), мешкав тут перед початком Другої світової війни неповні два роки. Він встиг привезти в свій маєток багато цінних предметів мистецтва: мальовничі полотна, серед яких дві картини Юліуша Коссака, два старих пейзажі голландської школи, куплених у Дідушицьких, скульптури, а також високохудожні твори декоративного мистецтва.
За радянської влади палац перетворили на багатоквартирний житловий будинок. Нині він перебуває в жалюгідному стані та поволі руйнується.
Уродженці
- Андрій (Пешко) — єпископ Української православної церкви в Канаді
- Попович Володимир Романович — солдат Збройних сил України, загинув 2014 року під Зеленопіллям.
Фотографії (2012 р.)
- В'їзна брама до маєтку
- Палац
- Ризаліт з декоративними кам'яними вазами
- Фрагмент ліпнини над головним входом
- Північний фасад палацу
- Вхід до палацу з боку парку (з півночі)
- Палацова капличка
- Палацова капличка
Примітки
- . Архів оригіналу за 3 жовтня 2016. Процитовано 8 лютого 2016.
- . Архів оригіналу за 12 квітня 2021. Процитовано 13 серпня 2018.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - Р. Ф. Кирчів. Етнографічне дослідження Бойківщини. — К.: Наукова думка, 1978. — С. 15
- ЛНБ НАНУ ім. В.Стефаника, відділ рукописів, фонд Баворовських, № 1567, с. 6-9
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 27 квітня 2016. Процитовано 19 жовтня 2015.
Бібліографія
- В.Лаба. Історія села Гряда від найдавніших часів до 1939 року. — Львів, 1997. — 19 с.
- Grzęda (po rusku Hriada) // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1881. — Т. II. — S. 890. (пол.) — S. 890—891. (пол.)
Посилання
- Гряда. Замки та храми України [ 4 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Прогноз погоди [ 19 березня 2014 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Gryada Gryada selo v Ukrayini u skladi Lvivskoyi miskoyi gromadi pidporyadkovuyetsya Lvivskij miskij radi yak chastina Shevchenkivskogo rajonu m Lvova Lvivskogo rajonu Lvivskoyi oblasti Bilya sela na pivnochi protikaye richka Mlinivka selo Gryada Krayina Ukrayina Oblast Lvivska oblast Rajon Lvivskij rajon Gromada Lvivska miska gromada Kod KATOTTG UA46060250080046366 Osnovni dani Naselennya 1221 Plosha 15 80 km Gustota naselennya 77 28 osib km Poshtovij indeks 80380 Telefonnij kod 380 32 Geografichni dani Geografichni koordinati 49 56 16 pn sh 24 02 03 sh d 49 93778 pn sh 24 03417 sh d 49 93778 24 03417 Koordinati 49 56 16 pn sh 24 02 03 sh d 49 93778 pn sh 24 03417 sh d 49 93778 24 03417 Vodojmi r Kapelivka Misceva vlada Adresa radi 80380 Lvivska obl Lvivskij r n Lvivska miska gromada s Gryada Karta Gryada Gryada Mapa Gryada u VikishovishiIstoriya ta geografiyaSelo Gryada pol Grzeda razom z Vilkoyu Gryadeckoyu nini Volya Gomulecka Gomulcem Gamulcem teper Volya Gomulecka i Sitihovom nalezhalo do Lvivskogo povitu Gryada znahoditsya za 12 km na pivnich vid Lvova i 4 km na pivnich vid Dublyan na samomu kordoni Lvivskogo ta Zhovkivskogo povitiv Nazva Gryada shvidshe vsogo pohodit vid slova Grad oglomeraciya ciyeyi teritoriyi kolis vhodila v ob yednannya Chervenskih gorodiv kotri buli chastinoyu Veliko Moravskoyi derzhavi Vilka Gryadecka viddalena na 3 km na zahid vid Gryadi Gomulec 1 km na pd zah vid Vilki a Sitihiv na 5 km na shid vid Gryadi Vsi ci naseleni punkti lezhat na vuzkij visochini utvoryuyuchi chastinu Zhovkivskogo Roztochchya sho tyagnetsya z zahodu na shid i otocheni vid pivnochi vuzkoyu i pidmokloyu dolinoyu potoku Nedilchina a vid pivdnya desho shirshoyu takozh bolotistoyu dolinoyu Staroyi Riki Zahidna chastina ciyeyi visochini nazivayetsya Buchina visotoyu 355 m i perehodit do kolishnogo Zhovkivskogo povitu de she bilshe rozshiryuyetsya Na shid visochina zvuzhuyetsya i shoraz bilshe znizhuyetsya tak sho Gryadna gora na pivden vid Gryadi maye visotu tilki 277 m gora Klin yaka mistitsya na shid vid poperednoyi spadaye do 270 m a Sitihiv rozmishenij na shidnomu najvishomu krayi visochini maye visotu lishe 254 m nad rivnem morya Poselennya Gryada vidome z 1500 roku Dovgij chas ci zemli buli korolivshinoyu Gryadeckij mayetok Gryada Vilka Gryadecka Gomulec Sitihiv nalezhav pershe do Drogovizkogo starostva lyustraciya z 1765 roku ale buv u volodinni braclavskogo ta kiyivskogo voyevodi Stanislava Lyubomirskogo U 1781 Gryadu z okolicyami v avstrijskogo uryadu kupila knyaginya Lyudvika Lyubomirska z Potiyiv pomerla v 1786 druzhina Stanislava Lyubomirskogo 1704 1793 U rukah Lyubomirskih Gryada z okolicyami Vilka Gryadecka Gomulec i Sitihiv bula nedovgo vzhe 1806 roku Lyubomirski prodali mayetok shlyahtichu pravniku Ignaciyu Chervinskomu odnomu z pershih galickih etnografiv i krayeznavciv doslidniku Bojkivshini Deyaki svoyi publikaciyi Chervinskij pidpisuvav kriptonimom Z Gryadi Vin keruvav mayetkom u Gryadi do 1822 potim rozdilivshi jogo mizh sinami Rudolfom i Yanom vidijshov vid gospodarskih sprav Nevdale gospodaryuvannya siniv Chervinskogo prizvelo do prodazhu gryadivskogo mayetku 1829 roku Za nastupni 110 rokiv do veresnya 1939 selo she kilka raziv zminyuvalo vlasnikiv Kilkist budinkiv u 1880 roci stanovila v Gryadi 128 716 zhiteliv u Sitihovi 28 196 zhiteliv u Vilci z Gomulcem 57 269 zhiteliv Znachnu chastinu zhiteliv stanovili greko katoliki takozh bulo 220 rimo katolikiv greko katolicka parafiya bula v seli rimo katolicka v Kosteyevi V Gryadi bula 1 klasna shkola i gminna kreditna kasa z kapitalom u mizhvoyennij period 1106 zlotih U 1870 1875 u seli diyala shkola viroshuvannya lonu perenesena potim do Gorodka Vsi ci naseleni punkti nalezhali ranishe do korolivskoyi vlasnosti Naprikinci 19 na pochatku 20 st bilshist meshkanciv sela buli moskvofilami Mayetok u GryadiMayetok u Gryadi ce nevelikij dvopoverhovij palac palacova kaplicya ta chotiri stovpi brami Dovkola mayetku ye slidi dosit potuzhnih valiv a takozh zalishki parku zi starimi derevami Ostannij vlasnik mayetku Kayetan Charkovskij Golejovskij Kaetan Czarkowski Golejowski meshkav tut pered pochatkom Drugoyi svitovoyi vijni nepovni dva roki Vin vstig privezti v svij mayetok bagato cinnih predmetiv mistectva malovnichi polotna sered yakih dvi kartini Yuliusha Kossaka dva starih pejzazhi gollandskoyi shkoli kuplenih u Didushickih skulpturi a takozh visokohudozhni tvori dekorativnogo mistectva Za radyanskoyi vladi palac peretvorili na bagatokvartirnij zhitlovij budinok Nini vin perebuvaye v zhalyugidnomu stani ta povoli rujnuyetsya UrodzhenciAndrij Peshko yepiskop Ukrayinskoyi pravoslavnoyi cerkvi v Kanadi Popovich Volodimir Romanovich soldat Zbrojnih sil Ukrayini zaginuv 2014 roku pid Zelenopillyam Fotografiyi 2012 r V yizna brama do mayetku Palac Rizalit z dekorativnimi kam yanimi vazami Fragment lipnini nad golovnim vhodom Pivnichnij fasad palacu Vhid do palacu z boku parku z pivnochi Palacova kaplichka Palacova kaplichkaPrimitki Arhiv originalu za 3 zhovtnya 2016 Procitovano 8 lyutogo 2016 Arhiv originalu za 12 kvitnya 2021 Procitovano 13 serpnya 2018 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya R F Kirchiv Etnografichne doslidzhennya Bojkivshini K Naukova dumka 1978 S 15 LNB NANU im V Stefanika viddil rukopisiv fond Bavorovskih 1567 s 6 9 PDF Arhiv originalu PDF za 27 kvitnya 2016 Procitovano 19 zhovtnya 2015 BibliografiyaV Laba Istoriya sela Gryada vid najdavnishih chasiv do 1939 roku Lviv 1997 19 s Grzeda po rusku Hriada Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1881 T II S 890 pol S 890 891 pol PosilannyaGryada Zamki ta hrami Ukrayini 4 bereznya 2016 u Wayback Machine Prognoz pogodi 19 bereznya 2014 u Wayback Machine