Замок Аджлун (араб. قلعة عجلون) — замок на північному заході Йорданії, споруджений в XII столітті. Збудований в стратегічному місці династією Аюбідів під час хрестових походів задля захисту мусульманських земель. Стоїть на вершині пагорба та оточений трьома ваді (сухими руслами) долини річки Йордан. Впродовж багатьох століть навколо замку розрослося велике йорданське місто, Аджлун.
Аджлун | |
---|---|
![]() | |
32°19′30″ пн. ш. 35°43′38″ сх. д. / 32.32520833002777749° пн. ш. 35.72728056002777208° сх. д.Координати: 32°19′30″ пн. ш. 35°43′38″ сх. д. / 32.32520833002777749° пн. ш. 35.72728056002777208° сх. д. | |
Тип | фортеця і фортифікаційна споруда |
Країна | |
Розташування | Аджлун |
Архітектурний стиль | ісламська архітектура |
Висота н.р.м. | 980 м |
Засновано | 1184 |
![]() ![]() Аджлун (замок) (Йорданія) | |
Етимологія
Назва Аджлун походить від імені християнського ченця, який жив на цій горі у візантійський період. Замок стоїть на руїнах монастиря, сліди якого були виявлені під час археологічних розкопок.
Околиці, що розросталися навколо замку, дали йому іншу назву — Кала-ер-Рабад, що буквально перекладається як «замок передмістя».
Історія
Аджлунський замок був споруджений на місці старого монастиря в 1184 році Іззом ед Діном Усамою, генералом армії Салаха ед Діна. Замок контролював рух дорогою, що сполучала Дамаск та Єгипет. За словами історика Баха ед Діна Ібн Шаддада, фортеця була побудована передусім для того, щоб допомогти владі в Дамаску контролювати племена бедуїнів. Ці племена мали достатньою автономією, щоб стати союзниками хрестоносців, тому в один момент вони встановили свій табір поруч із фортецею Госпітальєрів у на протилежному боці долини Йордану. Таким чином Аджлунський замок є однією з небагатьох мусульманських фортець, побудованих Аюбідами задля захисту своєю території від набігів хрестоносців, які могли прийти з Бейт-Шеану чи Бельвуару на заході та з Ель-Караку на півдні.
Через своє вдале розташування фортеця домінувала на широкій ділянці північної долини Йордана та забезпечувала контроль над трьома основними коридорами, що вели до неї. Неподалік від Аджлуну, за кілька миль на південь від Галілейського моря, християнським Єрусалимським королівством був споруджений замок Бельвуар.
Перша будівля
Спершу замок мав чотири кутові вежі, з'єднані між собою куртинами та подвійними воротами. Прорізи стріл були вбудовані в товсті стіни, що були оточені рвами завширшки 16 метрів і глибиною 12-15 метрів.
Розширення
Після смерті Усами в 1214—1215 роках замок був значно розширений Айбаком Ібн Абдуллою, губернатором мамлюків. Було додано нову вежу в південно-східному куті і збудувано браму.
Замок втратив своє військове значення після захоплення Карака Аюбідами в 1187 році. У середині XIII століття замок був переданий Юсефу Ібн Аюбу, королю Алеппо та Дамаску, який відновив північно-східну вежу та використовував замок як адміністративний центр.
У 1260 році монголи зруйнували частини замку, зокрема його зубчасті стіни. Незабаром після перемоги мамелюків над монголами при Айн-Джалуті, султан ад Дахер Бейбарс (народився в Криму) відновив замок, що потім використовувався як склад врожаю та провіанту. Напис, знайдений у південно-західній вежі замку, повідомляє, що замок був також відремонтований губернатором Іззом ед Діном Айбеком.
За османських часів всередині замку розміщувався контингент із п'ятдесяти солдатів. Протягом першої чверті XVII століття принц Фахр ед Дін аль Мані II використовував його під час битви проти Ахмада Ібн Тарбея. Коли в 1812 році швейцарський мандрівник Йоганн Людвіг Буркгардт завітав до замку, в ньому мешкало близько сорока людей.
Два великі руйнівні землетруси завдалих шкоди замку в 1837 та 1927 роках. Нещодавно йорданське Міністерство зі справ старожитностей спонсорувало програму реставрації та укріплення стін Аджлуну.
Туризм
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekF5TDBFbFF6VWxRa1ZzZFc0bE1rTmZjbTlvWDJodmFtNXZjM1JwWDBsSkxtcHdaeTh5TWpCd2VDMUJKVU0xSlVKRmJIVnVKVEpEWDNKdmFGOW9iMnB1YjNOMGFWOUpTUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Замок Аджлун відкритий для відвідувань туристів. Вхід доступний майже до всіх приміщень замку. Усередині знаходиться також музейна виставка з багатьма цікавими артефактами різних періодів регіону.
Примітки
- , La Syrie à l'époque des Mamelouks d'après les auteurs arabes, Bibliothèque archéologique et historique du Service des Antiquités et des Beaux-Arts en Syrie et au Liban, vol. III, Paris 1923, p 66
- Teller, Matthew (2002). Jordan (англ.). Rough Guides. с. 173. ISBN .
Ajloun earthquake damage.
- Joseph M. Delaville Le Roulx, , vol. I, Paris 1894, p 395-396, No. 582 of 28 April 1180
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cya stattya pro zamok Pro misto ta provinciyu v Jordaniyi div Adzhlun misto ta Adzhlun provinciya Zamok Adzhlun arab قلعة عجلون zamok na pivnichnomu zahodi Jordaniyi sporudzhenij v XII stolitti Zbudovanij v strategichnomu misci dinastiyeyu Ayubidiv pid chas hrestovih pohodiv zadlya zahistu musulmanskih zemel Stoyit na vershini pagorba ta otochenij troma vadi suhimi ruslami dolini richki Jordan Vprodovzh bagatoh stolit navkolo zamku rozroslosya velike jordanske misto Adzhlun Adzhlun32 19 30 pn sh 35 43 38 sh d 32 32520833002777749 pn sh 35 72728056002777208 sh d 32 32520833002777749 35 72728056002777208 Koordinati 32 19 30 pn sh 35 43 38 sh d 32 32520833002777749 pn sh 35 72728056002777208 sh d 32 32520833002777749 35 72728056002777208Tipfortecya i fortifikacijna sporudaKrayina Jordaniya ISO3166 1 alpha 3 JOR ISO3166 1 cifrovij 400 RoztashuvannyaAdzhlunArhitekturnij stilislamska arhitekturaVisota n r m 980 mZasnovano1184Adzhlun zamok Jordaniya Adzhlun u VikishovishiEtimologiyaNazva Adzhlun pohodit vid imeni hristiyanskogo chencya yakij zhiv na cij gori u vizantijskij period Zamok stoyit na ruyinah monastirya slidi yakogo buli viyavleni pid chas arheologichnih rozkopok Okolici sho rozrostalisya navkolo zamku dali jomu inshu nazvu Kala er Rabad sho bukvalno perekladayetsya yak zamok peredmistya IstoriyaAdzhlunskij zamok buv sporudzhenij na misci starogo monastirya v 1184 roci Izzom ed Dinom Usamoyu generalom armiyi Salaha ed Dina Zamok kontrolyuvav ruh dorogoyu sho spoluchala Damask ta Yegipet Za slovami istorika Baha ed Dina Ibn Shaddada fortecya bula pobudovana peredusim dlya togo shob dopomogti vladi v Damasku kontrolyuvati plemena beduyiniv Ci plemena mali dostatnoyu avtonomiyeyu shob stati soyuznikami hrestonosciv tomu v odin moment voni vstanovili svij tabir poruch iz forteceyu Gospitalyeriv u na protilezhnomu boci dolini Jordanu Takim chinom Adzhlunskij zamok ye odniyeyu z nebagatoh musulmanskih fortec pobudovanih Ayubidami zadlya zahistu svoyeyu teritoriyi vid nabigiv hrestonosciv yaki mogli prijti z Bejt Sheanu chi Belvuaru na zahodi ta z El Karaku na pivdni Cherez svoye vdale roztashuvannya fortecya dominuvala na shirokij dilyanci pivnichnoyi dolini Jordana ta zabezpechuvala kontrol nad troma osnovnimi koridorami sho veli do neyi Nepodalik vid Adzhlunu za kilka mil na pivden vid Galilejskogo morya hristiyanskim Yerusalimskim korolivstvom buv sporudzhenij zamok Belvuar Persha budivlya Spershu zamok mav chotiri kutovi vezhi z yednani mizh soboyu kurtinami ta podvijnimi vorotami Prorizi stril buli vbudovani v tovsti stini sho buli otocheni rvami zavshirshki 16 metriv i glibinoyu 12 15 metriv Rozshirennya Pislya smerti Usami v 1214 1215 rokah zamok buv znachno rozshirenij Ajbakom Ibn Abdulloyu gubernatorom mamlyukiv Bulo dodano novu vezhu v pivdenno shidnomu kuti i zbuduvano bramu Zamok vtrativ svoye vijskove znachennya pislya zahoplennya Karaka Ayubidami v 1187 roci U seredini XIII stolittya zamok buv peredanij Yusefu Ibn Ayubu korolyu Aleppo ta Damasku yakij vidnoviv pivnichno shidnu vezhu ta vikoristovuvav zamok yak administrativnij centr U 1260 roci mongoli zrujnuvali chastini zamku zokrema jogo zubchasti stini Nezabarom pislya peremogi mamelyukiv nad mongolami pri Ajn Dzhaluti sultan ad Daher Bejbars narodivsya v Krimu vidnoviv zamok sho potim vikoristovuvavsya yak sklad vrozhayu ta proviantu Napis znajdenij u pivdenno zahidnij vezhi zamku povidomlyaye sho zamok buv takozh vidremontovanij gubernatorom Izzom ed Dinom Ajbekom Za osmanskih chasiv vseredini zamku rozmishuvavsya kontingent iz p yatdesyati soldativ Protyagom pershoyi chverti XVII stolittya princ Fahr ed Din al Mani II vikoristovuvav jogo pid chas bitvi proti Ahmada Ibn Tarbeya Koli v 1812 roci shvejcarskij mandrivnik Jogann Lyudvig Burkgardt zavitav do zamku v nomu meshkalo blizko soroka lyudej Dva veliki rujnivni zemletrusi zavdalih shkodi zamku v 1837 ta 1927 rokah Neshodavno jordanske Ministerstvo zi sprav starozhitnostej sponsoruvalo programu restavraciyi ta ukriplennya stin Adzhlunu TurizmVnutrishni stini Zamok Adzhlun vidkritij dlya vidviduvan turistiv Vhid dostupnij majzhe do vsih primishen zamku Useredini znahoditsya takozh muzejna vistavka z bagatma cikavimi artefaktami riznih periodiv regionu Primitki La Syrie a l epoque des Mamelouks d apres les auteurs arabes Bibliotheque archeologique et historique du Service des Antiquites et des Beaux Arts en Syrie et au Liban vol III Paris 1923 p 66 Teller Matthew 2002 Jordan angl Rough Guides s 173 ISBN 9781858287409 Ajloun earthquake damage Joseph M Delaville Le Roulx vol I Paris 1894 p 395 396 No 582 of 28 April 1180