Ця стаття має кілька недоліків. Будь ласка, допоможіть удосконалити її або обговоріть ці проблеми на .
|
Операці́йна систе́ма, скорочено ОС (англ. operating system, OS) — це базовий комплекс програм, що виконує керування апаратною складовою комп'ютера або віртуальної машини; забезпечує керування обчислювальним процесом і організовує взаємодію з користувачем.
Операційна система звичайно складається з ядра операційної системи та базового набору прикладних програм.
Функції операційної системи
Головні функції:
- Виконання на вимогу користувача тих елементарних (низькорівневих) дій, які є спільними для більшості програм і часто зустрічаються майже в усіх програмах (введення та виведення даних, запуск і зупинка інших програм, виділення та вивільнення додаткової пам'яті тощо).
- Стандартизований доступ до периферійних пристроїв (пристрої введення-виведення).
- Завантаження програм в оперативну пам'ять і їх виконання.
- Керування оперативною пам'яттю (розподіл між процесами, організація віртуальної пам'яті).
- Керування доступом до даних енергонезалежних носіїв (жорсткий диск, оптичні диски тощо), організованим у тій чи іншій файловій системі.
- Відтворення інтерфейсу користувача.
- Мережеві операції, підтримка стеку мережевих протоколів.
- Паралельне або виконання задач (багатозадачність).
- Розподіл ресурсів обчислювальної системи між процесами.
- Організація надійних обчислень (неможливості впливу процесу на перебіг інших), основана на розмежуванні доступу до ресурсів.
- Взаємодія між процесами: обмін даними, синхронізація.
- Захист самої системи, а також даних користувача і програм від дій користувача або інших програм.
- Багатокористувацький режим роботи та розподілення прав доступу (автентифікація, авторизація).
Поняття операційної системи напряму пов'язане з такими поняттями, як:
- Файл — іменований впорядкований набір даних на пристрої зберігання інформації; операційна система забезпечує організацію файлів в файлові системи.
- Файлова система — набір файлів (можливо порожній), організованих за заздалегідь визначеними правилами. Якщо організація файлів в файлову систему відбувається з використанням каталогів, то така файлова система називається ієрархічною.
- Програма — файл, що містить набір інструкцій для виконання. Виконавцем інструкцій програми може бути:
- центральний процесор — якщо програма містить машинний код (звичайно отримують шляхом компіляції початкового тексту програми, написаного однією з компільованих мов);
- інтерпретатор — інша програма, яка забезпечує розпізнавання і виконання інструкцій (в окремих випадках інтерпретатор також називають віртуальною машиною).
- Завдання — програма в процесі виконання (в термінології операційних систем UNIX використовують термін «процес»).
- Команда — ім'я, яке використовує користувач ОС або інша програма для виконання вказаної програми (може збігатися з назвою файлу, який містить програму) або поіменованої дії (вбудованої команди).
- Командний інтерпретатор — середовище, яке забезпечує інтерфейс з користувачем і виконання команд.
Типи операційних систем
Відносно свого призначення, операційні системи бувають:
- універсальні (для загального використання);
- спеціальні (для розв'язання спеціальних задач);
- спеціалізовані (виконуються на спеціальному обладнанні);
- однозадачні (в окремий момент часу можуть виконувати лише одну задачу);
- багатозадачні (в окремий момент часу здатні виконувати більше однієї задачі);
- однокористувацькі (в системі відсутні механізми обмеження доступу до файлів та на використання ресурсів системи);
- багатокористувацькі (система впроваджує поняття «власник файлу» та забезпечує механізми обмеження на використання ресурсів системи (квоти)), всі багатокористувацькі операційні системи також є багатозадачними;
- реального часу (система підтримує механізми виконання задач реального часу, тобто такі, для яких будь-які операції завжди виконуються за заздалегідь передбачуваний і незмінний при наступних виконаннях час).
Відносно способу встановлення (інсталяції) операційної системи, операційні системи бувають[]:
- вмонтовані (такі, що зберігаються в енергонезалежній пам'яті обчислювальної машини або пристрою без можливості заміни в процесі експлуатації обладнання);
- невмонтовані[] (такі, що інсталюються на один з пристроїв зберігання інформації обчислювальної машини з можливістю подальшої заміни в процесі експлуатації).
Відносно відповідності стандартам операційні системи бувають:
- стандартні (відповідають одному з загальноприйнятих відкритих стандартів, найчастіше POSIX);
- нестандартні (в тому числі такі, що розробляються відповідно до корпоративних стандартів).
Відносно ліцензії, можливостей розширення та можливостей внесення змін до вихідного коду операційні системи бувають:
- вільні — з вільними програмним кодом (GNU, BSD, MIT)
- відкриті (англ. open source) — з відкритим програмним кодом;
- власницькі (англ. proprietary) — комерційні з закритим кодом.
Складові ОС
До складу операційної системи входять:
- ядро операційної системи, що забезпечує розподіл та керування ресурсами обчислювальної системи;
- базовий набір прикладних програм, системні бібліотеки та програми обслуговування.
Ядро системи — це набір функцій, структур даних та окремих програмних модулів, які завантажуються в пам'ять комп'ютера при завантаженні операційної системи та забезпечують три типи системних сервісів:
- керування введенням-виведенням інформації (підсистема вводу-виводу ядра ОС);
- керування оперативною пам'яттю (підсистема керування оперативною пам'яттю ядра ОС);
- керування процесами (підсистема керування процесами ядра ОС).
Кожна з цих підсистем представлена відповідними функціями ядра системи.
Багатозадачні операційні системи також включають ще одну обов'язкову складову — механізм підтримки багатозадачності. Ця складова не надається як системний сервіс і тому не може бути віднесена до жодної з підсистем.
Існує три основних механізми забезпечення багатозадачності (планування задач):
- шляхом надання процесора окремій задачі на квант часу, який визначається самою задачею (кооперативна багатозадачність; останнім часом[] практично не використовується або область використання значно обмежена всередині процесів);
- шляхом надання процесора окремій задачі на квант часу, який визначається обладнанням обчислювальної системи — інтервальним таймером;
- виділення під окрему задачу окремого процесора в багатопроцесорних системах.
У перших двох випадках на кожному з процесорів в окремо взятий момент часу обраховується лише одна задача, але за рахунок достатньо малого кванта часу (в межах мілісекунд), що почергово надається кожній з задач, виникає ілюзія одночасного виконання в системі багатьох задач.
В сучасних[] системах, як правило комбінуються методи 2 і 3.[]
Вимоги до обладнання
Окрема операційна система зазвичай може виконуватись на обмеженому переліку обладнання, яке забезпечує потрібні їй механізми. Сучасні універсальні (і не тільки) операційні системи зазвичай вимагають апаратної підтримки наступних механізмів:
- підтримка сторінкового поділу оперативної пам'яті з можливістю апаратного захисту сторінок від модифікації даних окремими задачами (процесами);
- підтримка захищеного режиму виконання процесора (режиму ядра ОС), який передбачає можливість виконання (команд вводу/виводу) (та інших привілейованих інструкцій для керування апаратурою), при цьому спроба виконати подібну операцію в прикладній програмі блокується апаратно.
Можуть існувати і інші вимоги.
Підсистеми ядра ОС
Інтерфейс ядра операційної системи
Функції ядра операційної системи можуть бути виконані внаслідок виконання в прикладних програмах спеціальних функцій — системних викликів. Призначення системного виклику полягає в тому, що прикладні програми не в змозі самотужки визначити, за якими адресами знаходяться функції ядра.
- Системний виклик в один з машинно-залежних способів реалізує механізм отримання адрес функцій ядра та передачу в ці функції необхідних параметрів системного виклику, а також отримання результату системного виклику. Найчастіше системні виклики забезпечуються через систему переривань, завдяки чому адреса функції ядра не тільки обраховується апаратно (в процесі обробки переривання), але й забезпечується захист інформаційних ресурсів ядра.
- Системні виклики найчастіше мають синтаксис функції мови програмування, на якій написано ядро ОС.
Підсистема керування введенням-виведенням
Підсистема керування введенням-виведенням реалізує базові механізми обміну даними між пристроями введення-виведення та оперативною пам'яттю обчислювальної машини та забезпечує організацію файлів в файлові системи.
Операція введення виконується як читання даних з зовнішнього пристрою в оперативну пам'ять, операція виведення — як запис даних з оперативної пам'яті на зовнішній пристрій.
При роботі з файлами система введення-виведення впроваджує спеціальну абстракцію — потік вводу-виводу, що дозволяє програмам, які звертаються за сервісами введення-виведення, використовувати одноманітний перелік функцій роботи з файлами незалежно від типу пристрою, на якому знаходиться файл, та типу файлової системи, яка містить цей файл. Відмінності доступу до різних пристроїв та файлових систем забезпечуються додатковими програмними модулями — драйверами пристроїв та файлових систем.
В окремих операційних системах підсистема керування введенням-виведенням також може впроваджувати механізми, які призвані підвищити швидкість обміну даними між задачами та файлами. Найчастіше використовується механізм буферизації (кешування) даних, який полягає в тому, що при читанні даних з файлу підсистема намагається за одну операцію введення читати дані блоками зручного (звичайно досить великого) розміру, а не порціями, які запитує задача. Завдяки цьому за одну операцію введення в оперативну пам'ять потрапляють також додаткові дані, які зберігаються в кеші і надалі передаються в програму без додаткових звернень до пристрою. Подібним чином цей механізм працює і при виконанні операцій запису.
Підсистема керування оперативною пам'яттю
Будь-яка програма може виконуватись лише тоді, коли вона завантажена в оперативну пам'ять, так само, будь-які дані з файлів можуть оброблятись лише тоді, коли вони завантажені в оперативну пам'ять. Завантаження програми та даних в оперативну пам'ять призводить до того, що в оперативній пам'яті одночасно знаходяться одразу кілька компонентів: ядро операційної системи, командний інтерпретатор, програма, що виконується, та дані, що обробляються. Крім того, програма в процесі свого виконання може звертатись до підсистеми керування оперативною пам'яттю з запитами на виділення додаткової — динамічної — оперативної пам'яті.
В багатозадачних операційних системах кількість компонентів, що одночасно можуть знаходитись в оперативній пам'яті зростає пропорційно кількості задач і може сягати сотень.
Підсистема керування оперативною пам'яттю забезпечує розподіл оперативної пам'яті між різними компонентами, а також розподіляє пам'ять під кеш системи введення-виведення.
В окремих багатозадачних операційних системах підсистема керування оперативною пам'яттю також забезпечує віртуалізацію оперативної пам'яті, завдяки чому кожна задача (процес) отримує власну віртуальну пам'ять, причому таким чином, що нестача реальної (фізичної) пам'яті покривається за рахунок перерозподілу даних між оперативною пам'яттю та зовнішнім накопичувачем і переміщення даних між фізичною оперативною пам'яттю і зовнішнім накопичувачем приховується від задач. Це переміщення називається підкачуванням сторінок (англ. paging) або свопінгом (англ. swapping — обмін) — в залежності від термінології конкретної ОС.
Запровадження механізму віртуалізації оперативної пам'яті дозволяє отримати два корисних наслідки:
- кожна задача фактично виконується у власному адресовому просторі, тобто таким чином, якби вона виконувалась в однозадачній операційній системі, завдяки чому значно зменшується вплив окремих задач однією на одну та на ядро системи, а завдяки цьому — і надійність системи;
- кожна задача отримує стільки віртуальної оперативної пам'яті, скільки потрібно, а не стільки, скільки є наявної фізичної оперативної пам'яті.
Віртуалізація оперативної пам'яті вимагає апаратної підтримки і звичайно забезпечується через спеціальну таблицю сторінок пам'яті, що містить відповідності між віртуальними та фізичними адресами.
Підсистема керування задачами (процесами)
Підсистема керування задачами (процесами) забезпечує створення задачі (процесу), завантаження програмного коду і його виконання та завершення задачі (процесу).
В багатозадачних системах підсистема керування задачами (процесами) також забезпечує механізми залежностей між задачами, в тому числі: синхронізацію задач та успадкування властивостей.
Засоби міжпроцесної взаємодії
Взаємодія процесів дозволяє процесам синхронізувати свою роботу, сумісно і узгоджено використовувати спільні ресурси та спільно виконувати обробку даних.
Взаємодія процесів забезпечується всіма підсистемами ядра ОС: підсистема керування введенням-виведенням забезпечує передачу даних між процесами; підсистема керування оперативною пам'яттю розподіляє під процеси спільну оперативну пам'ять, підсистема керування процесами забезпечує синхронізацію виконання процесів та впроваджує механізм обміну сигналів, за допомогою якого процеси повідомляються про виникнення в системі надзвичайних подій.
Додаткова функціональність операційних систем
Безпека
Безпека ОС базується на двох ідеях:
- ОС надає прямий чи непрямий доступ до ресурсів на кшталт файлів на локальному диску, привілейованих системних викликів, особистої інформації про користувачів та служб, представлених запущеними програмами;
- ОС може розділити запити ресурсів від авторизованих користувачів, дозволивши доступ, та неавторизованих, заборонивши його.
Запити, в свою чергу, також діляться на два типи:
- Внутрішня безпека — вже запущені програми. На деяких системах програма, оскільки вона вже запущена, не має ніяких обмежень, але все ж типово вона має ідентифікатор, котрий використовується для перевірки запитів до ресурсів.
- Зовнішня безпека — нові запити з-за меж комп'ютера, як наприклад реєстрація з консолі чи мережеве з'єднання. В цьому випадку відбувається процес авторизації за допомогою імені користувача та паролю, що його підтверджує, чи інших способів як наприклад магнітні картки чи біометричні дані.
На додачу до моделі дозволити/заборонити системи з підвищеним рівнем безпеки також слідкують за діяльністю користувачів, що дозволяє пізніше дати відповідь на питання типу «Хто читав цей файл?»
Графічний інтерфейс користувача
Більшість сучасних операційних систем мають графічний інтерфейс користувача (ГІК, англ. graphical user interfaces, GUI, вимовляється як «гуі»). В деяких старіших ОС ГІК вбудований у ядро, як, наприклад, в оригінальних реалізаціях Microsoft Windows чи MacOS. Більшість сучасних ОС є модульними і графічна підсистема у них відділена від ядра (як, наприклад, у Лінукс, МакОС Х і частково у Віндовс).
Багато операційних систем дозволяють користувачеві встановити будь-який графічний інтерфейс на власний вибір. Типовим прикладом у більшості Unix-подібних систем (BSD, Linux, Minix) є віконна система Х у поєднанні з графічним менеджером KDE чи Gnome. Для Unix-подібних-систем графічний інтерфейс не є необхідним.
Графічний інтерфейс користувача невпинно розвивається. Наприклад, інтерфейс Windows модифікується щоразу при випуску нової основної версії, а ГІК MacOS було кардинально змінено після випуску Mac OS X у 2001 році.
Драйвери пристроїв
Драйвери — це особливий тип комп'ютерних програм, розроблених для коректної взаємодії з пристроями. Вони представляють інтерфейс для взаємодії з пристроєм через певну шину комп'ютера, до котрої даний пристрій під'єднано, за допомогою ряду команд що відправляють та отримують дані з пристрою. Ці програми залежні як від пристрою так і від операційної системи, тобто кожен пристрій потребує свого драйвера під кожну ОС.
Ключовим моментом проєктування драйверів є абстрагування. Кожна модель пристрою (навіть якщо пристрої однакового класу) є унікальною. Новіші моделі часто працюють швидше чи продуктивніше і інакше контролюються. ОС не може знати, як контролювати кожен пристрій зараз і в майбутньому. Для вирішення цієї проблеми ОС лише задає правила поведінки класу пристроїв. Задачею драйвера є перетворення цих правил у специфічні для кожного пристрою команди керування.
Робота в мережі
В більшості сучасних ОС реалізовано підтримку стеку протоколів (TCP/IP). Це означає що вони можуть взаємодіяти в мережі, доступаючись до ресурсів одне одного.
Багато ОС також підтримують один чи кілька специфічних протоколів, як, наприклад, SNA на системах від IBM, DECnet на системах від Digital Equipment Corporation, та Microsoft-специфічні протоколи для Windows. Для певних задач використовуються специфічні протоколи, як, наприклад, NFS для роботи з файлами через мережу.
Історія
Перші комп'ютери взагалі не мали ОС. На початку 1960-х вони лише комплектувались набором інструментів для розробки, планування та виконання завдань. Серед інших можна виділити системи від Remington Rand (UNIVAC) та Control Data Corporation.
До кінця 1960-х, проте, було розроблено цілий ряд операційних систем, в котрих були реалізовані всі або більшість з вищеперелічених функцій. До них можна віднести «Atlas» (Манчестерський університет), «CTTS» та «ITSS» (Массачусетський технологічний інститут (MIT)), «THE» (Технічний університет Ейндговена), «RS4000» (Оргуський університет) та інші (на той момент їх налічувалось близько сотні).
Найбільш розвинуті ОС того часу, такі як (OS/360) (компанія IBM), SCOPE (компанія CDC) та завершений вже в 1970-х роках MULTICS (МТІ та компанія Bell Labs), передбачали можливість використання багатопроцесорних системи.
Спонтанний характер розробки ОС призвів до наростання кризових явищ, пов'язаних, перш за все, зі складністю та великими розмірами розроблюваних систем. ОС погано масштабувались (простіші не використовували всіх можливостей потужних обчислювальних машин; складніші неоптимально виконувались або взагалі не виконувались на менш потужних системах) і були повністю несумісними між собою.
У 1969 році співробітники МТІ Кен Томпсон, Деніс Рітчі та Браян Керніган з колегами розробили та реалізували ОС UNIX (первинно «UNICS», на противагу «MULTICS»). Нова ОС увібрала в себе багато рис попередниць, але на противагу їм мала цілий ряд переваг:
- проста метафорика (два ключових поняття — процес та файл);
- компонентна архітектура (принцип «одна програма — одна функція», або інакше «кожна програма має робити лише одну роботу, але робити її добре» плюс потужні засоби об'єднання цих програм для розв'язання конкретних задач);
- мінімізація ядра та кількості системних викликів;
- незалежність від апаратної архітектури і реалізація на машинно незалежній мові програмування (для цього була розроблена мова програмування «C»);
- уніфікація файлів (будь-що у системі є файлом, до якого можна доступитись за спільними для всіх правилами).
Завдяки зручності перш за все як інструментального середовища Unix дуже тепло зустріли в університетах, а потім і в галузі в цілому і незабаром вона стала прототипом єдиної ОС, котру можна було використовувати у найрізноманітніших обчислювальних системах, і — більше того — швидко та з мінімумом зусиль перенести на іншу апаратну архітектуру.
Наприкінці 1970-х років співробітники Каліфорнійського університету в Берклі внесли ряд суттєвих вдосконалень у джерельні коди Unix, включно з реалізацією [en](TCP/IP). Їх розробка стала відомою під іменем BSD (англ. Berkeley Software Distribution).
Через конфлікт з Bell Labs Річард Столмен поставив задачу реалізувати повністю незалежну від авторських прав ОС на основі ідей Unix, заснувавши проєкт GNU (рекурсивне скорочення англ. GNU's Not Unix).
Незабаром Unix стала стандартом де-факто, а потім і юридичним — (ISO/IEC 9945). ОС, що дотримувались цього стандарту чи опираються на нього, називають «відкритими» або «стандартними». До них належать системи, що базуються на останній версії Unix, випущеній Bell Labs (UNIX System V), на розробках Університету Берклі (FreeBSD, OpenBSD, NetBSD), а також ОС Linux, розроблена спільнотою на чолі з Лінусом Торвальдсом та в межах проєкту GNU (основні системні інструменти).
В 2023 році, з метою знизити залежність від технологій США, в Китаї було розроблено першу національну операційну систему з відкритим кодом, яка отримала назву OpenKylin. Згідно повідомлення агентства Reuters, нова операційна система заснована на Linux та підтримується спільнотою з 4000 розробників. ЇЇ можна використовувати на комп'ютерах та планшетах з архітектурами x86, ARM та RISC-V. Платформа використовуватиметься у китайській космічній програмі, а також у фінансовій та енергетичній галузях країни.
Сьогодення
Сучасні операційні системи типово мають графічний інтерфейс користувача, котрий на додачу до клавіатури користується також вказівниковим пристроєм — мишею чи тачпадом. Старіші системи, та системи, що не призначені для частої безпосередньої взаємодії з користувачем (як, наприклад, сервери) типово використовують інтерфейс командного рядка. Обидва підходи так чи інакше реалізують оболонку, котра перетворює команди користувача — текстові з клавіатури, чи рухи мишки — на системні виклики.
При виборі ОС ключовим моментом є архітектура комп'ютера (зокрема центрального процесора), на котрій вона буде запускатись. На персональних комп'ютерах, сумісних з ІВМ РС, запускаються ОС сімейства Microsoft Windows, Linux, BSD, iOS. На мейнфреймах IBM Z основними ОС є і Linux. На вбудованих системах використовуються різноманітні вбудовані ОС, а також ОС реального часу, такі як QNX або VxWorks.
Unix-подібні ОС
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk16TDB0a1pUTTFMbkJ1Wnk4eU1qQndlQzFMWkdVek5TNXdibWM9LnBuZw==.png)
До Unix-подібних ОС відноситься велика кількість операційних систем, котрі можна умовно поділити на три категорії — System V, BSD та Linux. Сама назва «UNIX» є торговою маркою, що належить [en], котра ліцензує кожну конкретну ОС на предмет того, чи відповідає вона стандарту. Тому через ліцензійні чи інші неузгодження деякі ОС, котрі фактично є Unix-подібними, не визнані такими офіційно.
Unix-подібні ОС запускаються на великій кількості процесорних архітектур. Вони широко використовуються як серверні системи у бізнесі, як стільничні системи в академічному та інженерному середовищі. Тут популярні Linux та BSD-системи; деякі варіанти Linux (такі, як Ubuntu, Red Hat Enterprise Linux та Suse) набувають широкого поширення в корпоративному середовищі. Linux також є популярною системою на стільницях розробників, системних адміністраторів та інших ІТ-спеціалістів.
Деякі варіанти Unix, як, наприклад, HP-UX компанії Hewlett-Packard та AIX від IBM, запускаються лише на апаратних системах своїх розробників. Інші, як, наприклад, Solaris, можуть запускатись на багатьох апаратних типах, включаючи сервери на базі x86 та ПК.
Родина Microsoft Windows
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJpTDFkcGJqRXhVMk55WldWdWMyaHZkRTFsYm5VdWNHNW5Mekl5TUhCNExWZHBiakV4VTJOeVpXVnVjMmh2ZEUxbGJuVXVjRzVuLnBuZw==.png)
Спочатку родина ОС Microsoft Windows проєктувалась як графічна надбудова над старими середовищами DOS. Сучасні версії розроблені на базі нового ядра NT(англ. New Technology, нова технологія), яке з'явилось в (OS/2), запозичене[] з VMS. Windows запускається на 32- та 64-бітних процесорах архітектур IA-32 та x86-64 (Intel та AMD); а також ARM. Попередні версії також могли запускатись на процесорах DEC Alpha, MIPS та PowerPC.
Станом на 2006 рік Windows утримує монопольне становище (близько 94 %) світового ринку настільних систем, дещо втрачаючи позиції через зростання популярності систем з відкритими джерельними кодами. Вона також використовується на малих та середніх серверах мереж та баз даних.
Станом на 27 червня 2008 року операційні системи сімейства Microsoft Windows займають 91 % частки світового ринку ОС
У листопаді 2006 року, після більш ніж 5 років розробки, корпорація Microsoft випустила ОС Windows Vista, що містить велику кількість нововведень та архітектурних змін в порівнянні з попередніми версіями Windows. Серед інших можна виділити новий інтерфейс користувача, названий Windows Aero, ряд вдосконалень безпеки, як, наприклад, Контроль реєстраційного запису користувача (User Account Control) та нові програми для мультимедіа, як, наприклад, Windows DVD Maker.
Windows 8 представив користувацький інтерфейс Metro з підтримкою сенсорних екранів. Версія Windows 8.1 більш зручна для користувачів, які не мають сенсорного екрана[].
Дві найважливіші функції операційних систем Windows — це контроль за доступом до апаратних засобів і керування застосунками. Керування апаратними засобами здійснюється за допомогою драйверів пристроїв, які є або стандартними компонентами ОС, або присутні на носії, що постачається разом з апаратним пристроєм, або доступні на вебсайті виробника пристрою.
Сучасні версії Windows є багатозадачними і підтримують багатопроцесорність. Основним компонентом графічної підситеми є DirectX.[]
Mac OS X
Mac OS X — це ряд графічних ОС, що розроблюються, реалізуються та підтримуються компанією Apple. Mac OS X — це наступниця , що її розробляла Apple з 1984 року. На відміну від попередниці, Mac OS X є Юнікс-системою, що розроблена на основі NEXTSTEP, близької до гілки BSD.
Перші випуски Mac OS X були у 1999 році — Mac OS X Server 1.0, та в березні 2001 — Mac OS X 10.0. З того часу було випущено ще багато версій Mac OS X у варіантах «кінцевий користувач» та «сервер». Остання версія macOS Catalina (альтернативна назва: OS X 10.15)], випущена 7 жовтня 2019 року.
Серверна версія Mac OS X Server архітектурно ідентична версії для кінцевого користувача, але містить програми для керування робочими групами та адміністрування ключових мережевих служб, включаючи поштові служби, сервери каталогу, доступу до файлів, веб, календарів, вікі Samba, LDAP, DNS, Apache та ін. У версії 10.7 серверні компоненти встановлюються просто як додатковий набір програм в середовищі робочої станції.
Хмарні операційні системи
Основна ідея такої системи — легкий перехід від одного комп'ютера до іншого.[]
Прикладом хмарної ОС є JoliOS (розробка припинена 2016 року).
Цей розділ потребує доповнення. |
Виноски
- Lorch, Jacob R.; Smith, Alan Jay (1996). Reducing processor power consumption by improving processor time management in a single-user operating system. Proceedings of the 2nd annual international conference on Mobile computing and networking - MobiCom '96. ACM Press. doi:10.1145/236387.236437. Процитовано 28 січня 2022.
- Hansen, Per Brinch (10 січня 2001). Classic Operating Systems: From Batch Processing to Distributed Systems (англ.). Springer Science & Business Media. ISBN .
- British Computer Society, S. H. (1998). A history of Manchester computers (вид. 2nd ed). Swindon: British Computer Society. ISBN . OCLC 156380308.
- Артем Житкевич (6 липня 2023). У Китаї вийшла перша відкрита ОС OpenKylin.
- Market Share. Operating System (англ.)
- (рос.). 5 грудня 2010. Архів оригіналу за 5 грудня 2010. Процитовано 30 вересня 2019.
Література
- Шеховцов В. А. Операційні системи К.; Видавнича група BHV.2005.
- Andrew S. Tanenbaum, Herbert Bos. Modern Operating Systems на «Google Books» (3rd edition), 2015. 1101 pp.
Див. також
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Операційна система |
Вікідані мають властивість P306:операційна система (використання) |
- Multics History and the history of operating systems(англ.)
- How Stuff Works — Operating Systems(англ.)
- (англ.)
- (англ.)
- Google Directory for Operating System(англ.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cya stattya maye kilka nedolikiv Bud laska dopomozhit udoskonaliti yiyi abo obgovorit ci problemi na storinci obgovorennya Cyu stattyu treba vikifikuvati dlya vidpovidnosti standartam yakosti Vikipediyi Bud laska dopomozhit dodavannyam dorechnih vnutrishnih posilan abo vdoskonalennyam rozmitki statti berezen 2010 Cya stattya potrebuye dodatkovih posilan na dzherela dlya polipshennya yiyi perevirnosti Bud laska dopomozhit udoskonaliti cyu stattyu dodavshi posilannya na nadijni avtoritetni dzherela Zvernitsya na storinku obgovorennya za poyasnennyami ta dopomozhit vipraviti nedoliki Material bez dzherel mozhe buti piddano sumnivu ta vilucheno lipen 2016 Chastina informaciyi v cij statti zastarila Vi mozhete dopomogti onovivshi yiyi Mozhlivo storinka obgovorennya mistit zauvazhennya shodo potribnih zmin kviten 2013 Zapit OS perenapravlyaye syudi div takozh inshi znachennya Operaci jna siste ma skorocheno OS angl operating system OS ce bazovij kompleks program sho vikonuye keruvannya aparatnoyu skladovoyu komp yutera abo virtualnoyi mashini zabezpechuye keruvannya obchislyuvalnim procesom i organizovuye vzayemodiyu z koristuvachem Operacijna sistema zvichajno skladayetsya z yadra operacijnoyi sistemi ta bazovogo naboru prikladnih program Funkciyi operacijnoyi sistemiGolovni funkciyi Vikonannya na vimogu koristuvacha tih elementarnih nizkorivnevih dij yaki ye spilnimi dlya bilshosti program i chasto zustrichayutsya majzhe v usih programah vvedennya ta vivedennya danih zapusk i zupinka inshih program vidilennya ta vivilnennya dodatkovoyi pam yati tosho Standartizovanij dostup do periferijnih pristroyiv pristroyi vvedennya vivedennya Zavantazhennya program v operativnu pam yat i yih vikonannya Keruvannya operativnoyu pam yattyu rozpodil mizh procesami organizaciya virtualnoyi pam yati Keruvannya dostupom do danih energonezalezhnih nosiyiv zhorstkij disk optichni diski tosho organizovanim u tij chi inshij fajlovij sistemi Vidtvorennya interfejsu koristuvacha Merezhevi operaciyi pidtrimka steku merezhevih protokoliv Dodatkovi funkciyi Paralelne abo vikonannya zadach bagatozadachnist Rozpodil resursiv obchislyuvalnoyi sistemi mizh procesami Organizaciya nadijnih obchislen nemozhlivosti vplivu procesu na perebig inshih osnovana na rozmezhuvanni dostupu do resursiv Vzayemodiya mizh procesami obmin danimi sinhronizaciya Zahist samoyi sistemi a takozh danih koristuvacha i program vid dij koristuvacha abo inshih program Bagatokoristuvackij rezhim roboti ta rozpodilennya prav dostupu avtentifikaciya avtorizaciya Ponyattya operacijnoyi sistemi napryamu pov yazane z takimi ponyattyami yak Fajl imenovanij vporyadkovanij nabir danih na pristroyi zberigannya informaciyi operacijna sistema zabezpechuye organizaciyu fajliv v fajlovi sistemi Fajlova sistema nabir fajliv mozhlivo porozhnij organizovanih za zazdalegid viznachenimi pravilami Yaksho organizaciya fajliv v fajlovu sistemu vidbuvayetsya z vikoristannyam katalogiv to taka fajlova sistema nazivayetsya iyerarhichnoyu Programa fajl sho mistit nabir instrukcij dlya vikonannya Vikonavcem instrukcij programi mozhe buti centralnij procesor yaksho programa mistit mashinnij kod zvichajno otrimuyut shlyahom kompilyaciyi pochatkovogo tekstu programi napisanogo odniyeyu z kompilovanih mov interpretator insha programa yaka zabezpechuye rozpiznavannya i vikonannya instrukcij v okremih vipadkah interpretator takozh nazivayut virtualnoyu mashinoyu Zavdannya programa v procesi vikonannya v terminologiyi operacijnih sistem UNIX vikoristovuyut termin proces Komanda im ya yake vikoristovuye koristuvach OS abo insha programa dlya vikonannya vkazanoyi programi mozhe zbigatisya z nazvoyu fajlu yakij mistit programu abo poimenovanoyi diyi vbudovanoyi komandi Komandnij interpretator seredovishe yake zabezpechuye interfejs z koristuvachem i vikonannya komand Tipi operacijnih sistemVidnosno svogo priznachennya operacijni sistemi buvayut universalni dlya zagalnogo vikoristannya specialni dlya rozv yazannya specialnih zadach specializovani vikonuyutsya na specialnomu obladnanni odnozadachni v okremij moment chasu mozhut vikonuvati lishe odnu zadachu bagatozadachni v okremij moment chasu zdatni vikonuvati bilshe odniyeyi zadachi odnokoristuvacki v sistemi vidsutni mehanizmi obmezhennya dostupu do fajliv ta na vikoristannya resursiv sistemi bagatokoristuvacki sistema vprovadzhuye ponyattya vlasnik fajlu ta zabezpechuye mehanizmi obmezhennya na vikoristannya resursiv sistemi kvoti vsi bagatokoristuvacki operacijni sistemi takozh ye bagatozadachnimi realnogo chasu sistema pidtrimuye mehanizmi vikonannya zadach realnogo chasu tobto taki dlya yakih bud yaki operaciyi zavzhdi vikonuyutsya za zazdalegid peredbachuvanij i nezminnij pri nastupnih vikonannyah chas Vidnosno sposobu vstanovlennya instalyaciyi operacijnoyi sistemi operacijni sistemi buvayut dzherelo vmontovani taki sho zberigayutsya v energonezalezhnij pam yati obchislyuvalnoyi mashini abo pristroyu bez mozhlivosti zamini v procesi ekspluataciyi obladnannya nevmontovani dzherelo taki sho instalyuyutsya na odin z pristroyiv zberigannya informaciyi obchislyuvalnoyi mashini z mozhlivistyu podalshoyi zamini v procesi ekspluataciyi Vidnosno vidpovidnosti standartam operacijni sistemi buvayut standartni vidpovidayut odnomu z zagalnoprijnyatih vidkritih standartiv najchastishe POSIX nestandartni v tomu chisli taki sho rozroblyayutsya vidpovidno do korporativnih standartiv Vidnosno licenziyi mozhlivostej rozshirennya ta mozhlivostej vnesennya zmin do vihidnogo kodu operacijni sistemi buvayut vilni z vilnimi programnim kodom GNU BSD MIT vidkriti angl open source z vidkritim programnim kodom vlasnicki angl proprietary komercijni z zakritim kodom Skladovi OSDo skladu operacijnoyi sistemi vhodyat yadro operacijnoyi sistemi sho zabezpechuye rozpodil ta keruvannya resursami obchislyuvalnoyi sistemi bazovij nabir prikladnih program sistemni biblioteki ta programi obslugovuvannya Yadro sistemi ce nabir funkcij struktur danih ta okremih programnih moduliv yaki zavantazhuyutsya v pam yat komp yutera pri zavantazhenni operacijnoyi sistemi ta zabezpechuyut tri tipi sistemnih servisiv keruvannya vvedennyam vivedennyam informaciyi pidsistema vvodu vivodu yadra OS keruvannya operativnoyu pam yattyu pidsistema keruvannya operativnoyu pam yattyu yadra OS keruvannya procesami pidsistema keruvannya procesami yadra OS Kozhna z cih pidsistem predstavlena vidpovidnimi funkciyami yadra sistemi Bagatozadachni operacijni sistemi takozh vklyuchayut she odnu obov yazkovu skladovu mehanizm pidtrimki bagatozadachnosti Cya skladova ne nadayetsya yak sistemnij servis i tomu ne mozhe buti vidnesena do zhodnoyi z pidsistem Isnuye tri osnovnih mehanizmi zabezpechennya bagatozadachnosti planuvannya zadach shlyahom nadannya procesora okremij zadachi na kvant chasu yakij viznachayetsya samoyu zadacheyu kooperativna bagatozadachnist ostannim chasom koli praktichno ne vikoristovuyetsya abo oblast vikoristannya znachno obmezhena vseredini procesiv shlyahom nadannya procesora okremij zadachi na kvant chasu yakij viznachayetsya obladnannyam obchislyuvalnoyi sistemi intervalnim tajmerom vidilennya pid okremu zadachu okremogo procesora v bagatoprocesornih sistemah U pershih dvoh vipadkah na kozhnomu z procesoriv v okremo vzyatij moment chasu obrahovuyetsya lishe odna zadacha ale za rahunok dostatno malogo kvanta chasu v mezhah milisekund sho pochergovo nadayetsya kozhnij z zadach vinikaye ilyuziya odnochasnogo vikonannya v sistemi bagatoh zadach V suchasnih koli sistemah yak pravilo kombinuyutsya metodi 2 i 3 dzherelo Vimogi do obladnannyaOkrema operacijna sistema zazvichaj mozhe vikonuvatis na obmezhenomu pereliku obladnannya yake zabezpechuye potribni yij mehanizmi Suchasni universalni i ne tilki operacijni sistemi zazvichaj vimagayut aparatnoyi pidtrimki nastupnih mehanizmiv pidtrimka storinkovogo podilu operativnoyi pam yati z mozhlivistyu aparatnogo zahistu storinok vid modifikaciyi danih okremimi zadachami procesami pidtrimka zahishenogo rezhimu vikonannya procesora rezhimu yadra OS yakij peredbachaye mozhlivist vikonannya komand vvodu vivodu ta inshih privilejovanih instrukcij dlya keruvannya aparaturoyu pri comu sproba vikonati podibnu operaciyu v prikladnij programi blokuyetsya aparatno Mozhut isnuvati i inshi vimogi Pidsistemi yadra OSInterfejs yadra operacijnoyi sistemi Funkciyi yadra operacijnoyi sistemi mozhut buti vikonani vnaslidok vikonannya v prikladnih programah specialnih funkcij sistemnih viklikiv Priznachennya sistemnogo vikliku polyagaye v tomu sho prikladni programi ne v zmozi samotuzhki viznachiti za yakimi adresami znahodyatsya funkciyi yadra Sistemnij viklik v odin z mashinno zalezhnih sposobiv realizuye mehanizm otrimannya adres funkcij yadra ta peredachu v ci funkciyi neobhidnih parametriv sistemnogo vikliku a takozh otrimannya rezultatu sistemnogo vikliku Najchastishe sistemni vikliki zabezpechuyutsya cherez sistemu pererivan zavdyaki chomu adresa funkciyi yadra ne tilki obrahovuyetsya aparatno v procesi obrobki pererivannya ale j zabezpechuyetsya zahist informacijnih resursiv yadra Sistemni vikliki najchastishe mayut sintaksis funkciyi movi programuvannya na yakij napisano yadro OS Pidsistema keruvannya vvedennyam vivedennyam Pidsistema keruvannya vvedennyam vivedennyam realizuye bazovi mehanizmi obminu danimi mizh pristroyami vvedennya vivedennya ta operativnoyu pam yattyu obchislyuvalnoyi mashini ta zabezpechuye organizaciyu fajliv v fajlovi sistemi Operaciya vvedennya vikonuyetsya yak chitannya danih z zovnishnogo pristroyu v operativnu pam yat operaciya vivedennya yak zapis danih z operativnoyi pam yati na zovnishnij pristrij Pri roboti z fajlami sistema vvedennya vivedennya vprovadzhuye specialnu abstrakciyu potik vvodu vivodu sho dozvolyaye programam yaki zvertayutsya za servisami vvedennya vivedennya vikoristovuvati odnomanitnij perelik funkcij roboti z fajlami nezalezhno vid tipu pristroyu na yakomu znahoditsya fajl ta tipu fajlovoyi sistemi yaka mistit cej fajl Vidminnosti dostupu do riznih pristroyiv ta fajlovih sistem zabezpechuyutsya dodatkovimi programnimi modulyami drajverami pristroyiv ta fajlovih sistem V okremih operacijnih sistemah pidsistema keruvannya vvedennyam vivedennyam takozh mozhe vprovadzhuvati mehanizmi yaki prizvani pidvishiti shvidkist obminu danimi mizh zadachami ta fajlami Najchastishe vikoristovuyetsya mehanizm buferizaciyi keshuvannya danih yakij polyagaye v tomu sho pri chitanni danih z fajlu pidsistema namagayetsya za odnu operaciyu vvedennya chitati dani blokami zruchnogo zvichajno dosit velikogo rozmiru a ne porciyami yaki zapituye zadacha Zavdyaki comu za odnu operaciyu vvedennya v operativnu pam yat potraplyayut takozh dodatkovi dani yaki zberigayutsya v keshi i nadali peredayutsya v programu bez dodatkovih zvernen do pristroyu Podibnim chinom cej mehanizm pracyuye i pri vikonanni operacij zapisu Pidsistema keruvannya operativnoyu pam yattyu Bud yaka programa mozhe vikonuvatis lishe todi koli vona zavantazhena v operativnu pam yat tak samo bud yaki dani z fajliv mozhut obroblyatis lishe todi koli voni zavantazheni v operativnu pam yat Zavantazhennya programi ta danih v operativnu pam yat prizvodit do togo sho v operativnij pam yati odnochasno znahodyatsya odrazu kilka komponentiv yadro operacijnoyi sistemi komandnij interpretator programa sho vikonuyetsya ta dani sho obroblyayutsya Krim togo programa v procesi svogo vikonannya mozhe zvertatis do pidsistemi keruvannya operativnoyu pam yattyu z zapitami na vidilennya dodatkovoyi dinamichnoyi operativnoyi pam yati V bagatozadachnih operacijnih sistemah kilkist komponentiv sho odnochasno mozhut znahoditis v operativnij pam yati zrostaye proporcijno kilkosti zadach i mozhe syagati soten Pidsistema keruvannya operativnoyu pam yattyu zabezpechuye rozpodil operativnoyi pam yati mizh riznimi komponentami a takozh rozpodilyaye pam yat pid kesh sistemi vvedennya vivedennya V okremih bagatozadachnih operacijnih sistemah pidsistema keruvannya operativnoyu pam yattyu takozh zabezpechuye virtualizaciyu operativnoyi pam yati zavdyaki chomu kozhna zadacha proces otrimuye vlasnu virtualnu pam yat prichomu takim chinom sho nestacha realnoyi fizichnoyi pam yati pokrivayetsya za rahunok pererozpodilu danih mizh operativnoyu pam yattyu ta zovnishnim nakopichuvachem i peremishennya danih mizh fizichnoyu operativnoyu pam yattyu i zovnishnim nakopichuvachem prihovuyetsya vid zadach Ce peremishennya nazivayetsya pidkachuvannyam storinok angl paging abo svopingom angl swapping obmin v zalezhnosti vid terminologiyi konkretnoyi OS Zaprovadzhennya mehanizmu virtualizaciyi operativnoyi pam yati dozvolyaye otrimati dva korisnih naslidki kozhna zadacha faktichno vikonuyetsya u vlasnomu adresovomu prostori tobto takim chinom yakbi vona vikonuvalas v odnozadachnij operacijnij sistemi zavdyaki chomu znachno zmenshuyetsya vpliv okremih zadach odniyeyu na odnu ta na yadro sistemi a zavdyaki comu i nadijnist sistemi kozhna zadacha otrimuye stilki virtualnoyi operativnoyi pam yati skilki potribno a ne stilki skilki ye nayavnoyi fizichnoyi operativnoyi pam yati Virtualizaciya operativnoyi pam yati vimagaye aparatnoyi pidtrimki i zvichajno zabezpechuyetsya cherez specialnu tablicyu storinok pam yati sho mistit vidpovidnosti mizh virtualnimi ta fizichnimi adresami Pidsistema keruvannya zadachami procesami Dokladnishe Proces informatika Dokladnishe Planuvalnik operacijnoyi sistemi Pidsistema keruvannya zadachami procesami zabezpechuye stvorennya zadachi procesu zavantazhennya programnogo kodu i jogo vikonannya ta zavershennya zadachi procesu V bagatozadachnih sistemah pidsistema keruvannya zadachami procesami takozh zabezpechuye mehanizmi zalezhnostej mizh zadachami v tomu chisli sinhronizaciyu zadach ta uspadkuvannya vlastivostej Zasobi mizhprocesnoyi vzayemodiyi Dokladnishe Vzayemodiya mizh procesami Vzayemodiya procesiv dozvolyaye procesam sinhronizuvati svoyu robotu sumisno i uzgodzheno vikoristovuvati spilni resursi ta spilno vikonuvati obrobku danih Vzayemodiya procesiv zabezpechuyetsya vsima pidsistemami yadra OS pidsistema keruvannya vvedennyam vivedennyam zabezpechuye peredachu danih mizh procesami pidsistema keruvannya operativnoyu pam yattyu rozpodilyaye pid procesi spilnu operativnu pam yat pidsistema keruvannya procesami zabezpechuye sinhronizaciyu vikonannya procesiv ta vprovadzhuye mehanizm obminu signaliv za dopomogoyu yakogo procesi povidomlyayutsya pro viniknennya v sistemi nadzvichajnih podij Dodatkova funkcionalnist operacijnih sistemBezpeka Bezpeka OS bazuyetsya na dvoh ideyah OS nadaye pryamij chi nepryamij dostup do resursiv na kshtalt fajliv na lokalnomu disku privilejovanih sistemnih viklikiv osobistoyi informaciyi pro koristuvachiv ta sluzhb predstavlenih zapushenimi programami OS mozhe rozdiliti zapiti resursiv vid avtorizovanih koristuvachiv dozvolivshi dostup ta neavtorizovanih zaboronivshi jogo Zapiti v svoyu chergu takozh dilyatsya na dva tipi Vnutrishnya bezpeka vzhe zapusheni programi Na deyakih sistemah programa oskilki vona vzhe zapushena ne maye niyakih obmezhen ale vse zh tipovo vona maye identifikator kotrij vikoristovuyetsya dlya perevirki zapitiv do resursiv Zovnishnya bezpeka novi zapiti z za mezh komp yutera yak napriklad reyestraciya z konsoli chi merezheve z yednannya V comu vipadku vidbuvayetsya proces avtorizaciyi za dopomogoyu imeni koristuvacha ta parolyu sho jogo pidtverdzhuye chi inshih sposobiv yak napriklad magnitni kartki chi biometrichni dani Na dodachu do modeli dozvoliti zaboroniti sistemi z pidvishenim rivnem bezpeki takozh slidkuyut za diyalnistyu koristuvachiv sho dozvolyaye piznishe dati vidpovid na pitannya tipu Hto chitav cej fajl Grafichnij interfejs koristuvacha Dokladnishe Grafichnij interfejs koristuvacha Bilshist suchasnih operacijnih sistem mayut grafichnij interfejs koristuvacha GIK angl graphical user interfaces GUI vimovlyayetsya yak gui V deyakih starishih OS GIK vbudovanij u yadro yak napriklad v originalnih realizaciyah Microsoft Windows chi MacOS Bilshist suchasnih OS ye modulnimi i grafichna pidsistema u nih viddilena vid yadra yak napriklad u Linuks MakOS H i chastkovo u Vindovs Bagato operacijnih sistem dozvolyayut koristuvachevi vstanoviti bud yakij grafichnij interfejs na vlasnij vibir Tipovim prikladom u bilshosti Unix podibnih sistem BSD Linux Minix ye vikonna sistema H u poyednanni z grafichnim menedzherom KDE chi Gnome Dlya Unix podibnih sistem grafichnij interfejs ne ye neobhidnim Grafichnij interfejs koristuvacha nevpinno rozvivayetsya Napriklad interfejs Windows modifikuyetsya shorazu pri vipusku novoyi osnovnoyi versiyi a GIK MacOS bulo kardinalno zmineno pislya vipusku Mac OS X u 2001 roci Drajveri pristroyiv Dokladnishe Drajver Drajveri ce osoblivij tip komp yuternih program rozroblenih dlya korektnoyi vzayemodiyi z pristroyami Voni predstavlyayut interfejs dlya vzayemodiyi z pristroyem cherez pevnu shinu komp yutera do kotroyi danij pristrij pid yednano za dopomogoyu ryadu komand sho vidpravlyayut ta otrimuyut dani z pristroyu Ci programi zalezhni yak vid pristroyu tak i vid operacijnoyi sistemi tobto kozhen pristrij potrebuye svogo drajvera pid kozhnu OS Klyuchovim momentom proyektuvannya drajveriv ye abstraguvannya Kozhna model pristroyu navit yaksho pristroyi odnakovogo klasu ye unikalnoyu Novishi modeli chasto pracyuyut shvidshe chi produktivnishe i inakshe kontrolyuyutsya OS ne mozhe znati yak kontrolyuvati kozhen pristrij zaraz i v majbutnomu Dlya virishennya ciyeyi problemi OS lishe zadaye pravila povedinki klasu pristroyiv Zadacheyu drajvera ye peretvorennya cih pravil u specifichni dlya kozhnogo pristroyu komandi keruvannya Robota v merezhi Dokladnishe Komp yuterna merezha V bilshosti suchasnih OS realizovano pidtrimku steku protokoliv TCP IP Ce oznachaye sho voni mozhut vzayemodiyati v merezhi dostupayuchis do resursiv odne odnogo Bagato OS takozh pidtrimuyut odin chi kilka specifichnih protokoliv yak napriklad SNA na sistemah vid IBM DECnet na sistemah vid Digital Equipment Corporation ta Microsoft specifichni protokoli dlya Windows Dlya pevnih zadach vikoristovuyutsya specifichni protokoli yak napriklad NFS dlya roboti z fajlami cherez merezhu IstoriyaPershi komp yuteri vzagali ne mali OS Na pochatku 1960 h voni lishe komplektuvalis naborom instrumentiv dlya rozrobki planuvannya ta vikonannya zavdan Sered inshih mozhna vidiliti sistemi vid Remington Rand UNIVAC ta Control Data Corporation Do kincya 1960 h prote bulo rozrobleno cilij ryad operacijnih sistem v kotrih buli realizovani vsi abo bilshist z visheperelichenih funkcij Do nih mozhna vidnesti Atlas Manchesterskij universitet CTTS ta ITSS Massachusetskij tehnologichnij institut MIT THE Tehnichnij universitet Ejndgovena RS4000 Orguskij universitet ta inshi na toj moment yih nalichuvalos blizko sotni Najbilsh rozvinuti OS togo chasu taki yak OS 360 kompaniya IBM SCOPE kompaniya CDC ta zavershenij vzhe v 1970 h rokah MULTICS MTI ta kompaniya Bell Labs peredbachali mozhlivist vikoristannya bagatoprocesornih sistemi Spontannij harakter rozrobki OS prizviv do narostannya krizovih yavish pov yazanih persh za vse zi skladnistyu ta velikimi rozmirami rozroblyuvanih sistem OS pogano masshtabuvalis prostishi ne vikoristovuvali vsih mozhlivostej potuzhnih obchislyuvalnih mashin skladnishi neoptimalno vikonuvalis abo vzagali ne vikonuvalis na mensh potuzhnih sistemah i buli povnistyu nesumisnimi mizh soboyu U 1969 roci spivrobitniki MTI Ken Tompson Denis Ritchi ta Brayan Kernigan z kolegami rozrobili ta realizuvali OS UNIX pervinno UNICS na protivagu MULTICS Nova OS uvibrala v sebe bagato ris poperednic ale na protivagu yim mala cilij ryad perevag prosta metaforika dva klyuchovih ponyattya proces ta fajl komponentna arhitektura princip odna programa odna funkciya abo inakshe kozhna programa maye robiti lishe odnu robotu ale robiti yiyi dobre plyus potuzhni zasobi ob yednannya cih program dlya rozv yazannya konkretnih zadach minimizaciya yadra ta kilkosti sistemnih viklikiv nezalezhnist vid aparatnoyi arhitekturi i realizaciya na mashinno nezalezhnij movi programuvannya dlya cogo bula rozroblena mova programuvannya C unifikaciya fajliv bud sho u sistemi ye fajlom do yakogo mozhna dostupitis za spilnimi dlya vsih pravilami Zavdyaki zruchnosti persh za vse yak instrumentalnogo seredovisha Unix duzhe teplo zustrili v universitetah a potim i v galuzi v cilomu i nezabarom vona stala prototipom yedinoyi OS kotru mozhna bulo vikoristovuvati u najriznomanitnishih obchislyuvalnih sistemah i bilshe togo shvidko ta z minimumom zusil perenesti na inshu aparatnu arhitekturu Naprikinci 1970 h rokiv spivrobitniki Kalifornijskogo universitetu v Berkli vnesli ryad suttyevih vdoskonalen u dzherelni kodi Unix vklyuchno z realizaciyeyu en TCP IP Yih rozrobka stala vidomoyu pid imenem BSD angl Berkeley Software Distribution Cherez konflikt z Bell Labs Richard Stolmen postaviv zadachu realizuvati povnistyu nezalezhnu vid avtorskih prav OS na osnovi idej Unix zasnuvavshi proyekt GNU rekursivne skorochennya angl GNU s Not Unix Nezabarom Unix stala standartom de fakto a potim i yuridichnim ISO IEC 9945 OS sho dotrimuvalis cogo standartu chi opirayutsya na nogo nazivayut vidkritimi abo standartnimi Do nih nalezhat sistemi sho bazuyutsya na ostannij versiyi Unix vipushenij Bell Labs UNIX System V na rozrobkah Universitetu Berkli FreeBSD OpenBSD NetBSD a takozh OS Linux rozroblena spilnotoyu na choli z Linusom Torvaldsom ta v mezhah proyektu GNU osnovni sistemni instrumenti V 2023 roci z metoyu zniziti zalezhnist vid tehnologij SShA v Kitayi bulo rozrobleno pershu nacionalnu operacijnu sistemu z vidkritim kodom yaka otrimala nazvu OpenKylin Zgidno povidomlennya agentstva Reuters nova operacijna sistema zasnovana na Linux ta pidtrimuyetsya spilnotoyu z 4000 rozrobnikiv YiYi mozhna vikoristovuvati na komp yuterah ta planshetah z arhitekturami x86 ARM ta RISC V Platforma vikoristovuvatimetsya u kitajskij kosmichnij programi a takozh u finansovij ta energetichnij galuzyah krayini SogodennyaSuchasni operacijni sistemi tipovo mayut grafichnij interfejs koristuvacha kotrij na dodachu do klaviaturi koristuyetsya takozh vkazivnikovim pristroyem misheyu chi tachpadom Starishi sistemi ta sistemi sho ne priznacheni dlya chastoyi bezposerednoyi vzayemodiyi z koristuvachem yak napriklad serveri tipovo vikoristovuyut interfejs komandnogo ryadka Obidva pidhodi tak chi inakshe realizuyut obolonku kotra peretvoryuye komandi koristuvacha tekstovi z klaviaturi chi ruhi mishki na sistemni vikliki Pri vibori OS klyuchovim momentom ye arhitektura komp yutera zokrema centralnogo procesora na kotrij vona bude zapuskatis Na personalnih komp yuterah sumisnih z IVM RS zapuskayutsya OS simejstva Microsoft Windows Linux BSD iOS Na mejnfrejmah IBM Z osnovnimi OS ye i Linux Na vbudovanih sistemah vikoristovuyutsya riznomanitni vbudovani OS a takozh OS realnogo chasu taki yak QNX abo VxWorks Unix podibni OS Dokladnishe UNIX podibni operacijni sistemi Grafichne seredovishe KDE sho pracyuye u Linux Do Unix podibnih OS vidnositsya velika kilkist operacijnih sistem kotri mozhna umovno podiliti na tri kategoriyi System V BSD ta Linux Sama nazva UNIX ye torgovoyu markoyu sho nalezhit en kotra licenzuye kozhnu konkretnu OS na predmet togo chi vidpovidaye vona standartu Tomu cherez licenzijni chi inshi neuzgodzhennya deyaki OS kotri faktichno ye Unix podibnimi ne viznani takimi oficijno Unix podibni OS zapuskayutsya na velikij kilkosti procesornih arhitektur Voni shiroko vikoristovuyutsya yak serverni sistemi u biznesi yak stilnichni sistemi v akademichnomu ta inzhenernomu seredovishi Tut populyarni Linux ta BSD sistemi deyaki varianti Linux taki yak Ubuntu Red Hat Enterprise Linux ta Suse nabuvayut shirokogo poshirennya v korporativnomu seredovishi Linux takozh ye populyarnoyu sistemoyu na stilnicyah rozrobnikiv sistemnih administratoriv ta inshih IT specialistiv Deyaki varianti Unix yak napriklad HP UX kompaniyi Hewlett Packard ta AIX vid IBM zapuskayutsya lishe na aparatnih sistemah svoyih rozrobnikiv Inshi yak napriklad Solaris mozhut zapuskatis na bagatoh aparatnih tipah vklyuchayuchi serveri na bazi x86 ta PK Rodina Microsoft Windows Dokladnishe Microsoft Windows Windows 11 Spochatku rodina OS Microsoft Windows proyektuvalas yak grafichna nadbudova nad starimi seredovishami DOS Suchasni versiyi rozrobleni na bazi novogo yadra NT angl New Technology nova tehnologiya yake z yavilos v OS 2 zapozichene dzherelo z VMS Windows zapuskayetsya na 32 ta 64 bitnih procesorah arhitektur IA 32 ta x86 64 Intel ta AMD a takozh ARM Poperedni versiyi takozh mogli zapuskatis na procesorah DEC Alpha MIPS ta PowerPC Stanom na 2006 rik Windows utrimuye monopolne stanovishe blizko 94 svitovogo rinku nastilnih sistem desho vtrachayuchi poziciyi cherez zrostannya populyarnosti sistem z vidkritimi dzherelnimi kodami Vona takozh vikoristovuyetsya na malih ta serednih serverah merezh ta baz danih Stanom na 27 chervnya 2008 roku operacijni sistemi simejstva Microsoft Windows zajmayut 91 chastki svitovogo rinku OS U listopadi 2006 roku pislya bilsh nizh 5 rokiv rozrobki korporaciya Microsoft vipustila OS Windows Vista sho mistit veliku kilkist novovveden ta arhitekturnih zmin v porivnyanni z poperednimi versiyami Windows Sered inshih mozhna vidiliti novij interfejs koristuvacha nazvanij Windows Aero ryad vdoskonalen bezpeki yak napriklad Kontrol reyestracijnogo zapisu koristuvacha User Account Control ta novi programi dlya multimedia yak napriklad Windows DVD Maker Windows 8 predstaviv koristuvackij interfejs Metro z pidtrimkoyu sensornih ekraniv Versiya Windows 8 1 bilsh zruchna dlya koristuvachiv yaki ne mayut sensornogo ekrana dzherelo Dvi najvazhlivishi funkciyi operacijnih sistem Windows ce kontrol za dostupom do aparatnih zasobiv i keruvannya zastosunkami Keruvannya aparatnimi zasobami zdijsnyuyetsya za dopomogoyu drajveriv pristroyiv yaki ye abo standartnimi komponentami OS abo prisutni na nosiyi sho postachayetsya razom z aparatnim pristroyem abo dostupni na vebsajti virobnika pristroyu Suchasni versiyi Windows ye bagatozadachnimi i pidtrimuyut bagatoprocesornist Osnovnim komponentom grafichnoyi pidsitemi ye DirectX dzherelo Mac OS X Dokladnishe macOS Mac OS X ce ryad grafichnih OS sho rozroblyuyutsya realizuyutsya ta pidtrimuyutsya kompaniyeyu Apple Mac OS X ce nastupnicya sho yiyi rozroblyala Apple z 1984 roku Na vidminu vid poperednici Mac OS X ye Yuniks sistemoyu sho rozroblena na osnovi NEXTSTEP blizkoyi do gilki BSD Pershi vipuski Mac OS X buli u 1999 roci Mac OS X Server 1 0 ta v berezni 2001 Mac OS X 10 0 Z togo chasu bulo vipusheno she bagato versij Mac OS X u variantah kincevij koristuvach ta server Ostannya versiya macOS Catalina alternativna nazva OS X 10 15 vipushena 7 zhovtnya 2019 roku Serverna versiya Mac OS X Server arhitekturno identichna versiyi dlya kincevogo koristuvacha ale mistit programi dlya keruvannya robochimi grupami ta administruvannya klyuchovih merezhevih sluzhb vklyuchayuchi poshtovi sluzhbi serveri katalogu dostupu do fajliv veb kalendariv viki Samba LDAP DNS Apache ta in U versiyi 10 7 serverni komponenti vstanovlyuyutsya prosto yak dodatkovij nabir program v seredovishi robochoyi stanciyi Hmarni operacijni sistemiOsnovna ideya takoyi sistemi legkij perehid vid odnogo komp yutera do inshogo dzherelo Prikladom hmarnoyi OS ye JoliOS rozrobka pripinena 2016 roku Cej rozdil potrebuye dopovnennya VinoskiLorch Jacob R Smith Alan Jay 1996 Reducing processor power consumption by improving processor time management in a single user operating system Proceedings of the 2nd annual international conference on Mobile computing and networking MobiCom 96 ACM Press doi 10 1145 236387 236437 Procitovano 28 sichnya 2022 Hansen Per Brinch 10 sichnya 2001 Classic Operating Systems From Batch Processing to Distributed Systems angl Springer Science amp Business Media ISBN 978 0 387 95113 3 British Computer Society S H 1998 A history of Manchester computers vid 2nd ed Swindon British Computer Society ISBN 1 902505 01 8 OCLC 156380308 Artem Zhitkevich 6 lipnya 2023 U Kitayi vijshla persha vidkrita OS OpenKylin Market Share Operating System angl ros 5 grudnya 2010 Arhiv originalu za 5 grudnya 2010 Procitovano 30 veresnya 2019 LiteraturaShehovcov V A Operacijni sistemi K Vidavnicha grupa BHV 2005 ISBN 966 552 157 8 Andrew S Tanenbaum Herbert Bos Modern Operating Systems na Google Books 3rd edition 2015 1101 pp Div takozhSpisok operacijnih sistemPosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Operacijna sistemaVikidani mayut vlastivist P306 operacijna sistema vikoristannya Multics History and the history of operating systems angl How Stuff Works Operating Systems angl angl angl Google Directory for Operating System angl