Multics (Multiplexed Information and Computing Service) — одна з перших операційних систем з поділом часу виконання програм (time-sharing operating system).
Розробник | MIT, GE, Bell Labs |
---|---|
Написано на | (PL/1), мова асемблера |
Робочий стан | історична |
Початковий випуск | 1969 |
Репозиторій |
|
Мови | англійська |
Платформи | , |
Тип ядра | монолітне |
Інтерфейс користувача | інтерфейс командного рядка |
Ліцензія | спочатку власницька, з 2007 - ліцензія MIT |
Multicians, Multics Internet Server |
Опис
Розробка операційної системи Multics була розпочата в 1964 році. Спочатку в цьому проекті були зайняті Массачусетський технологічний інститут (MIT), а також компанії General Electric (GE) і Bell Labs. Компанія Bell Labs вийшла з проекту в 1969 році, а в 1970 році комп'ютерний бізнес компанії General Electric (разом з Multics) відійшов до компанії Honeywell, яка продала його BULL (). Multics був задуманий компанією General Electric як комерційний продукт, і став таким вже під керівництвом компанії Honeywell, хоча так ніколи і не знайшов успіху на комп'ютерному ринку.
Як би там не було, система Multics значно вплинула на комп'ютерну індустрію завдяки багатьом новаторським і цінним ідеям, закладеним у неї. Хоча система і піддавалася численним глузуванням з боку критиків, вона все ж показала, що закладені в неї концепції мають право на довгострокове життя у світі операційних систем.
Система Multics мала безліч характерних особливостей, що забезпечували її безвідмовність і високу продуктивність. Наприклад, додатково до підтримки модульності програмного забезпечення, система також була орієнтована на модульну підтримку використовуваних в її роботі електронних пристроїв, що дозволило нарощувати обчислювальні можливості системи простою заміною її модулів: центрального процесора, пам'яті, дискового простору, і т. д. Окремі для кожного користувача списки доступу до файлів забезпечили досить гнучкий механізм колективного використання інформації в системі, що гарантувало також забезпечення повної конфіденційності інформації, що зберігається та використовується користувачами. Також система Multics мала низку стандартних механізмів, які давали можливість інженерам аналізувати обчислювальні потужності системи, а також набір механізмів, що забезпечували оптимізацію роботи самої операційної системи.
Інноваційні ідеї
Multics була однією з перших операційних систем, що реалізувала плоску модель зберігання даних, чітко розділяла концепції файлів (званих в системі Multics сегментами) і пам'яті обчислювальних процесів. Пам'ять обчислювальних процесів складалася із сегментів, кожен з яких володів своїм адресним простором. Для читання чи запису в сегменти обчислювальний процес використовував інструкції центрального процесора системи, а операційна система забезпечувала збереження змінених даних на пристрої зовнішньої пам'яті комп'ютера.
Таким чином, в Multics була спроектована і реалізована повністю централізована файлова система, в якій файли, фізично розташовані на різних фізичних пристроях зовнішньої пам'яті, логічно об'єднуються в один централізований архів або деревоподібну ієрархічну структуру, проміжними вузлами якої є іменовані директорії (або каталоги), а в листі містяться файли.
У Multics була також спроектована і реалізована велика сегментно-сторінкова віртуальна пам'ять, яка дозволила використовувати відображення файлів в сегменти віртуальної пам'яті. Іншими словами, при відкритті файлу у віртуальній пам'яті відповідного процесу утворювався сегмент, до якого повністю відображався файл, розташований у зовнішній пам'яті (слід зазначити, що у файловій системі Multics на базовому рівні підтримувалися файли зі сторінковою структурою. Складніші організації були надбудовою). Подальша робота з файлом відбувалася на основі загального механізму управління віртуальною пам'яттю.
Однією з головних незручностей такого підходу (що з'явився в основному через відмінності електронних архітектур обчислювальних машин, на яких система працювала), було обмеження розміру сегмента до 256*1024 32-бітних слів, що дорівнює 1 мегабайту. Тому для роботи з файлами, більшими за розміром, ніж встановлений ліміт, мав використовуватися додатковий код у виконуваних програмах. Самі файли, за розміром більші, ніж 256*1024 32-бітних слів, представлялися системою у вигляді ряду з'єднаних воєдино сегментів.
Слід також сказати, що до появи великих баз даних і графічних даних величезних обсягів дане обмеження за розміром файлів порушувалося вкрай рідко.
В системі Multics була вперше реалізована і інша інноваційна ідея — (динамічне зв'язування) (dynamic linking) виконуваної програми з бібліотеками коду. Завдяки динамічному зв'язуванні виконуваний процес міг запитувати у системи про підключення додаткових сегментів до власного адресного простору, а саме сегментів, що містять корисний код для виконуваної програми.
Таким чином програми змогли автоматично використовувати зовнішні бібліотеки коду, що зберігаються в окремих сегментах, створюючи при цьому динамічні зв'язку з функціями, збереженими в цих бібліотеках. Динамічний зв'язок із зовнішнім виконуваним кодом створювався лише один раз, під час першого виклику функції з бібліотеки, і надалі міг бути використаний повторно. Оскільки кожному користувачеві в системі відповідали окремі процеси, то різні зовнішні бібліотеки можуть бути залученими до однієї і тієї ж програми, залежно від потреб користувача.
Важливим було і те, що з правильним налаштуванням системи безпеки в Multics код з одного сегмента міг отримувати доступ до структур даних, розташованих в зовсім іншому процесі. Для такої взаємодії між призначеними для користувача і окремими daemon-процесами процес користувача повинен був динамічно підключити сегмент коду, асоційований з цим процесом і викликати методи які там знаходяться. Код, що знаходиться в підключеному сегменті, міг напряму працювати з використовуваними в демона структурами даних. Коли викликаний код з підключеного сегмента закінчував роботу, виконання поверталося в користувацький процес через звичайну процедуру повернення з викликаного методу.
Варто зауважити, що дві наведені вище ідеї так досі і не були реалізовані в повній мірі на сьогоднішніх найпоширеніших операційних системах, незважаючи на великий розвиток комп'ютерної техніки, що почався в 60-х роках; хоча в своїй нинішній реалізації ці ідеї формують те, що ми називаємо динамічним зв'язуванням (dynamic linking) в комп'ютерних системах.
Окремо варто згадати про те, що система Multics підтримувала досить агресивну переконфігурацію всієї системи «на ходу», дозволяючи підключати, відключати та настроювати центральні процесори, блоки пам'яті, жорсткі диски та інші пристрої, не зупиняючи при цьому всю систему. Наприклад в MIT під час профілактики системи Multics було звичайною практикою розділяти систему — яка була мультипроцесорною — на дві, поступово конфігуруючи комп'ютерні пристрої для створення двох незалежних одна від одної систем. Одна з систем продовжувала обслуговувати всіх підключених користувачів, а інша дозволяла проводити профілактику, встановлення нових пристроїв або оновлення програмного забезпечення. Коли всі необхідні заходи завершувалися, систему знову збирали в єдине ціле без всяких перезавантажень.
Як уже було згадано, система Multics могла працювати на багатопроцесорних комп'ютерах, по суті будучи однією з найперших мультипроцесорних операційних систем.
Multics була також однією з перших систем, в якій велика увага приділялася безпеці взаємодії між програмами та користувачами. Більше того, Multics, можливо, була найпершою операційною системою, задуманою спочатку і реалізованої як безпечна, попри те, що ранні версії системи Multics все-таки неодноразово зламувалися хакерами. Зломи системи призводили до доопрацюванням системи безпеки, які в кінцевому рахунку визначили широко поширені підходи до архітектури безпеки в операційних системах, і зробили саму систему Multics безпечнішою. Як тільки в систему було встановлено електронне обладнання другого покоління з вбудованою підтримкою привілеїв користувачів (визначають права користувача на доступ до даних і програм), зломи системи Multics стали дуже рідкісним явищем.
Додатково до того, що в Multics однією з перших була реалізована ієрархічна файлова система, імена файлів могли бути практично довільної довжини і містити будь-які символи. Файл або директорія могли мати кілька імен (коротке і довге); також були доступні для використання символьні посилання (symlink) між директоріями.
Також в Multics був вперше реалізований (тепер вже стандартний) підхід використання стеків для кожного обчислювального процесу в ядрі системи, з окремим стеком для кожного рівня безпеки навколо ядра.
Multics також стала однією з перших операційних систем, написаних (мовою високого рівня) (PL/I) (найпершою такою системою була для комп'ютерів серії B5000, що використовувала діалект АЛГОЛу).
Історія проекту
Спочатку Multics була розроблена для 36-бітових мейнфреймів , а пізніше - і для машин серії .
Компанія Bell Labs вийшла з проекту в 1969-му році. Кілька людей, які розробляли систему Multics в цій компанії, перейшли до створення системи UNIX. Пізніше створена система UNIX показала зовнішню схожість з системою Multics, у тому числі в назвах використовуваних команд. Однак, філософія дизайну UNIX була зовсім іншою, орієнтованої на створення системи якомога менших розмірів, і настільки простою, наскільки це буде можливо, в чому і була її основна відмінність від системи Multics.
Назва «UNIX» (спочатку «Unics») було утворено від «Multics». Буква U в назві UNIX означала «Uniplexed» («односкладова») на противагу слову «Multiplexed» («комплексна»), що лежав в основі назви системи Multics, для того, щоб підкреслити спробу творців UNIX-а відійти від складнощів системи Multics для вироблення простішого і працездатного підходу.
Компанія Honeywell викупила комп'ютерний підрозділ компанії GE і продовжувала розробку системи Multics до 1985 року. Близько 80 багатомільйонних установок було поставлено в університетські, індустріальні та державні обчислювальні центри.
Також на початку 80-х у Франції в декількох університетах були встановлені комп'ютери із системою Multics.
Після того як компанія Honeywell припинила підтримку системи Multics, користувачі мігрували на інші системи, у тому числі і на системи UNIX.
Остання машина з Multics була зупинена 31 жовтня 2000-го року в канадському Міністерстві Оборони.
У 2007 році початковий код і документація Multics були передані компанією BULL Массачусетському технологічному інституту і опубліковані на сайті MIT.
Додаткові зауваження
Дивно, що ядро системи Multics, що знаходилося постійно в пам'яті комп'ютера і в ті далекі роки часто висміювали за свій розмір і складність, займало всього 135 Кілобайт коду.
Перші комп'ютери GE-645 мали пам'ять розміром 512 * 1024 32-х бітних слів (або 2 Мегабайта за сьогоднішніми мірками), тому ядро системи займало не так вже й багато місця.
Варто також зауважити, що вся операційна система, включаючи складний компілятор мови (PL/I), призначені для користувача команди і додаткові бібліотеки, складалася з приблизно півтора тисяч вихідних файлів, кожен з яких містив приблизно по 200 рядків коду. У скомпільованому вигляді весь цей код займав близько 4,5 Мегабайт, що було величезним розміром на ті часи.
Компілятори Multics в основному оптимізували код за розміром, а не за ефективністю використання центрального процесора, що було обґрунтовано прагненням до економії пам'яті у багатьох користувачів.
Див. також
Посилання
- Сайт, присвячений системі Multics [ 30 жовтня 2019 у Wayback Machine.]
- Код системи Multics [ 10 лютого 2014 у Wayback Machine.]
![]() | Це незавершена стаття про операційні системи. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Цю статтю треба для відповідності Вікіпедії. (жовтень 2011) |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Multics Multiplexed Information and Computing Service odna z pershih operacijnih sistem z podilom chasu vikonannya program time sharing operating system MulticsRozrobnikMIT GE Bell LabsNapisano naPL 1 mova asembleraRobochij stanistorichnaPochatkovij vipusk1969Repozitorijp1324MovianglijskaPlatformi Tip yadramonolitneInterfejs koristuvachainterfejs komandnogo ryadkaLicenziyaspochatku vlasnicka z 2007 licenziya MITMulticians Multics Internet ServerOpisRozrobka operacijnoyi sistemi Multics bula rozpochata v 1964 roci Spochatku v comu proekti buli zajnyati Massachusetskij tehnologichnij institut MIT a takozh kompaniyi General Electric GE i Bell Labs Kompaniya Bell Labs vijshla z proektu v 1969 roci a v 1970 roci komp yuternij biznes kompaniyi General Electric razom z Multics vidijshov do kompaniyi Honeywell yaka prodala jogo BULL Multics buv zadumanij kompaniyeyu General Electric yak komercijnij produkt i stav takim vzhe pid kerivnictvom kompaniyi Honeywell hocha tak nikoli i ne znajshov uspihu na komp yuternomu rinku Yak bi tam ne bulo sistema Multics znachno vplinula na komp yuternu industriyu zavdyaki bagatom novatorskim i cinnim ideyam zakladenim u neyi Hocha sistema i piddavalasya chislennim gluzuvannyam z boku kritikiv vona vse zh pokazala sho zakladeni v neyi koncepciyi mayut pravo na dovgostrokove zhittya u sviti operacijnih sistem Sistema Multics mala bezlich harakternih osoblivostej sho zabezpechuvali yiyi bezvidmovnist i visoku produktivnist Napriklad dodatkovo do pidtrimki modulnosti programnogo zabezpechennya sistema takozh bula oriyentovana na modulnu pidtrimku vikoristovuvanih v yiyi roboti elektronnih pristroyiv sho dozvolilo naroshuvati obchislyuvalni mozhlivosti sistemi prostoyu zaminoyu yiyi moduliv centralnogo procesora pam yati diskovogo prostoru i t d Okremi dlya kozhnogo koristuvacha spiski dostupu do fajliv zabezpechili dosit gnuchkij mehanizm kolektivnogo vikoristannya informaciyi v sistemi sho garantuvalo takozh zabezpechennya povnoyi konfidencijnosti informaciyi sho zberigayetsya ta vikoristovuyetsya koristuvachami Takozh sistema Multics mala nizku standartnih mehanizmiv yaki davali mozhlivist inzheneram analizuvati obchislyuvalni potuzhnosti sistemi a takozh nabir mehanizmiv sho zabezpechuvali optimizaciyu roboti samoyi operacijnoyi sistemi Innovacijni ideyiMultics bula odniyeyu z pershih operacijnih sistem sho realizuvala plosku model zberigannya danih chitko rozdilyala koncepciyi fajliv zvanih v sistemi Multics segmentami i pam yati obchislyuvalnih procesiv Pam yat obchislyuvalnih procesiv skladalasya iz segmentiv kozhen z yakih volodiv svoyim adresnim prostorom Dlya chitannya chi zapisu v segmenti obchislyuvalnij proces vikoristovuvav instrukciyi centralnogo procesora sistemi a operacijna sistema zabezpechuvala zberezhennya zminenih danih na pristroyi zovnishnoyi pam yati komp yutera Takim chinom v Multics bula sproektovana i realizovana povnistyu centralizovana fajlova sistema v yakij fajli fizichno roztashovani na riznih fizichnih pristroyah zovnishnoyi pam yati logichno ob yednuyutsya v odin centralizovanij arhiv abo derevopodibnu iyerarhichnu strukturu promizhnimi vuzlami yakoyi ye imenovani direktoriyi abo katalogi a v listi mistyatsya fajli U Multics bula takozh sproektovana i realizovana velika segmentno storinkova virtualna pam yat yaka dozvolila vikoristovuvati vidobrazhennya fajliv v segmenti virtualnoyi pam yati Inshimi slovami pri vidkritti fajlu u virtualnij pam yati vidpovidnogo procesu utvoryuvavsya segment do yakogo povnistyu vidobrazhavsya fajl roztashovanij u zovnishnij pam yati slid zaznachiti sho u fajlovij sistemi Multics na bazovomu rivni pidtrimuvalisya fajli zi storinkovoyu strukturoyu Skladnishi organizaciyi buli nadbudovoyu Podalsha robota z fajlom vidbuvalasya na osnovi zagalnogo mehanizmu upravlinnya virtualnoyu pam yattyu Odniyeyu z golovnih nezruchnostej takogo pidhodu sho z yavivsya v osnovnomu cherez vidminnosti elektronnih arhitektur obchislyuvalnih mashin na yakih sistema pracyuvala bulo obmezhennya rozmiru segmenta do 256 1024 32 bitnih sliv sho dorivnyuye 1 megabajtu Tomu dlya roboti z fajlami bilshimi za rozmirom nizh vstanovlenij limit mav vikoristovuvatisya dodatkovij kod u vikonuvanih programah Sami fajli za rozmirom bilshi nizh 256 1024 32 bitnih sliv predstavlyalisya sistemoyu u viglyadi ryadu z yednanih voyedino segmentiv Slid takozh skazati sho do poyavi velikih baz danih i grafichnih danih velicheznih obsyagiv dane obmezhennya za rozmirom fajliv porushuvalosya vkraj ridko V sistemi Multics bula vpershe realizovana i insha innovacijna ideya dinamichne zv yazuvannya dynamic linking vikonuvanoyi programi z bibliotekami kodu Zavdyaki dinamichnomu zv yazuvanni vikonuvanij proces mig zapituvati u sistemi pro pidklyuchennya dodatkovih segmentiv do vlasnogo adresnogo prostoru a same segmentiv sho mistyat korisnij kod dlya vikonuvanoyi programi Takim chinom programi zmogli avtomatichno vikoristovuvati zovnishni biblioteki kodu sho zberigayutsya v okremih segmentah stvoryuyuchi pri comu dinamichni zv yazku z funkciyami zberezhenimi v cih bibliotekah Dinamichnij zv yazok iz zovnishnim vikonuvanim kodom stvoryuvavsya lishe odin raz pid chas pershogo vikliku funkciyi z biblioteki i nadali mig buti vikoristanij povtorno Oskilki kozhnomu koristuvachevi v sistemi vidpovidali okremi procesi to rizni zovnishni biblioteki mozhut buti zaluchenimi do odniyeyi i tiyeyi zh programi zalezhno vid potreb koristuvacha Vazhlivim bulo i te sho z pravilnim nalashtuvannyam sistemi bezpeki v Multics kod z odnogo segmenta mig otrimuvati dostup do struktur danih roztashovanih v zovsim inshomu procesi Dlya takoyi vzayemodiyi mizh priznachenimi dlya koristuvacha i okremimi daemon procesami proces koristuvacha povinen buv dinamichno pidklyuchiti segment kodu asocijovanij z cim procesom i viklikati metodi yaki tam znahodyatsya Kod sho znahoditsya v pidklyuchenomu segmenti mig napryamu pracyuvati z vikoristovuvanimi v demona strukturami danih Koli viklikanij kod z pidklyuchenogo segmenta zakinchuvav robotu vikonannya povertalosya v koristuvackij proces cherez zvichajnu proceduru povernennya z viklikanogo metodu Varto zauvazhiti sho dvi navedeni vishe ideyi tak dosi i ne buli realizovani v povnij miri na sogodnishnih najposhirenishih operacijnih sistemah nezvazhayuchi na velikij rozvitok komp yuternoyi tehniki sho pochavsya v 60 h rokah hocha v svoyij ninishnij realizaciyi ci ideyi formuyut te sho mi nazivayemo dinamichnim zv yazuvannyam dynamic linking v komp yuternih sistemah Okremo varto zgadati pro te sho sistema Multics pidtrimuvala dosit agresivnu perekonfiguraciyu vsiyeyi sistemi na hodu dozvolyayuchi pidklyuchati vidklyuchati ta nastroyuvati centralni procesori bloki pam yati zhorstki diski ta inshi pristroyi ne zupinyayuchi pri comu vsyu sistemu Napriklad v MIT pid chas profilaktiki sistemi Multics bulo zvichajnoyu praktikoyu rozdilyati sistemu yaka bula multiprocesornoyu na dvi postupovo konfiguruyuchi komp yuterni pristroyi dlya stvorennya dvoh nezalezhnih odna vid odnoyi sistem Odna z sistem prodovzhuvala obslugovuvati vsih pidklyuchenih koristuvachiv a insha dozvolyala provoditi profilaktiku vstanovlennya novih pristroyiv abo onovlennya programnogo zabezpechennya Koli vsi neobhidni zahodi zavershuvalisya sistemu znovu zbirali v yedine cile bez vsyakih perezavantazhen Yak uzhe bulo zgadano sistema Multics mogla pracyuvati na bagatoprocesornih komp yuterah po suti buduchi odniyeyu z najpershih multiprocesornih operacijnih sistem Multics bula takozh odniyeyu z pershih sistem v yakij velika uvaga pridilyalasya bezpeci vzayemodiyi mizh programami ta koristuvachami Bilshe togo Multics mozhlivo bula najpershoyu operacijnoyu sistemoyu zadumanoyu spochatku i realizovanoyi yak bezpechna popri te sho ranni versiyi sistemi Multics vse taki neodnorazovo zlamuvalisya hakerami Zlomi sistemi prizvodili do doopracyuvannyam sistemi bezpeki yaki v kincevomu rahunku viznachili shiroko poshireni pidhodi do arhitekturi bezpeki v operacijnih sistemah i zrobili samu sistemu Multics bezpechnishoyu Yak tilki v sistemu bulo vstanovleno elektronne obladnannya drugogo pokolinnya z vbudovanoyu pidtrimkoyu privileyiv koristuvachiv viznachayut prava koristuvacha na dostup do danih i program zlomi sistemi Multics stali duzhe ridkisnim yavishem Dodatkovo do togo sho v Multics odniyeyu z pershih bula realizovana iyerarhichna fajlova sistema imena fajliv mogli buti praktichno dovilnoyi dovzhini i mistiti bud yaki simvoli Fajl abo direktoriya mogli mati kilka imen korotke i dovge takozh buli dostupni dlya vikoristannya simvolni posilannya symlink mizh direktoriyami Takozh v Multics buv vpershe realizovanij teper vzhe standartnij pidhid vikoristannya stekiv dlya kozhnogo obchislyuvalnogo procesu v yadri sistemi z okremim stekom dlya kozhnogo rivnya bezpeki navkolo yadra Multics takozh stala odniyeyu z pershih operacijnih sistem napisanih movoyu visokogo rivnya PL I najpershoyu takoyu sistemoyu bula dlya komp yuteriv seriyi B5000 sho vikoristovuvala dialekt ALGOLu Istoriya proektuSpochatku Multics bula rozroblena dlya 36 bitovih mejnfrejmiv a piznishe i dlya mashin seriyi Kompaniya Bell Labs vijshla z proektu v 1969 mu roci Kilka lyudej yaki rozroblyali sistemu Multics v cij kompaniyi perejshli do stvorennya sistemi UNIX Piznishe stvorena sistema UNIX pokazala zovnishnyu shozhist z sistemoyu Multics u tomu chisli v nazvah vikoristovuvanih komand Odnak filosofiya dizajnu UNIX bula zovsim inshoyu oriyentovanoyi na stvorennya sistemi yakomoga menshih rozmiriv i nastilki prostoyu naskilki ce bude mozhlivo v chomu i bula yiyi osnovna vidminnist vid sistemi Multics Nazva UNIX spochatku Unics bulo utvoreno vid Multics Bukva U v nazvi UNIX oznachala Uniplexed odnoskladova na protivagu slovu Multiplexed kompleksna sho lezhav v osnovi nazvi sistemi Multics dlya togo shob pidkresliti sprobu tvorciv UNIX a vidijti vid skladnoshiv sistemi Multics dlya viroblennya prostishogo i pracezdatnogo pidhodu Kompaniya Honeywell vikupila komp yuternij pidrozdil kompaniyi GE i prodovzhuvala rozrobku sistemi Multics do 1985 roku Blizko 80 bagatomiljonnih ustanovok bulo postavleno v universitetski industrialni ta derzhavni obchislyuvalni centri Takozh na pochatku 80 h u Franciyi v dekilkoh universitetah buli vstanovleni komp yuteri iz sistemoyu Multics Pislya togo yak kompaniya Honeywell pripinila pidtrimku sistemi Multics koristuvachi migruvali na inshi sistemi u tomu chisli i na sistemi UNIX Ostannya mashina z Multics bula zupinena 31 zhovtnya 2000 go roku v kanadskomu Ministerstvi Oboroni U 2007 roci pochatkovij kod i dokumentaciya Multics buli peredani kompaniyeyu BULL Massachusetskomu tehnologichnomu institutu i opublikovani na sajti MIT Dodatkovi zauvazhennyaDivno sho yadro sistemi Multics sho znahodilosya postijno v pam yati komp yutera i v ti daleki roki chasto vismiyuvali za svij rozmir i skladnist zajmalo vsogo 135 Kilobajt kodu Pershi komp yuteri GE 645 mali pam yat rozmirom 512 1024 32 h bitnih sliv abo 2 Megabajta za sogodnishnimi mirkami tomu yadro sistemi zajmalo ne tak vzhe j bagato miscya Varto takozh zauvazhiti sho vsya operacijna sistema vklyuchayuchi skladnij kompilyator movi PL I priznacheni dlya koristuvacha komandi i dodatkovi biblioteki skladalasya z priblizno pivtora tisyach vihidnih fajliv kozhen z yakih mistiv priblizno po 200 ryadkiv kodu U skompilovanomu viglyadi ves cej kod zajmav blizko 4 5 Megabajt sho bulo velicheznim rozmirom na ti chasi Kompilyatori Multics v osnovnomu optimizuvali kod za rozmirom a ne za efektivnistyu vikoristannya centralnogo procesora sho bulo obgruntovano pragnennyam do ekonomiyi pam yati u bagatoh koristuvachiv Div takozhCompatible Time Sharing System UnixPosilannyaSajt prisvyachenij sistemi Multics 30 zhovtnya 2019 u Wayback Machine Kod sistemi Multics 10 lyutogo 2014 u Wayback Machine Ce nezavershena stattya pro operacijni sistemi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi Cyu stattyu treba vikifikuvati dlya vidpovidnosti standartam yakosti Vikipediyi Bud laska dopomozhit dodavannyam dorechnih vnutrishnih posilan abo vdoskonalennyam rozmitki statti zhovten 2011