Янь Фу (*嚴復, 8 січня 1854 —27 жовтня 1921) — китайський філософ, перекладач, громадський діяч, ідеолог реформаторства часів падіння династії Цін та початку Китайської республіки.
Янь Фу | |
---|---|
![]() | |
Ім'я при народженні | Янь Цзідао |
Псевдо | Янь Юлін, Юй-є Лаожень |
Народився | 8 січня 1854 Хоугуань провінції Фуцзянь |
Помер | 27 жовтня 1921 Фучжоу |
Поховання | d |
Країна | ![]() ![]() |
Національність | китайці[1] |
Місце проживання | d |
Діяльність | філософ, перекладач |
Галузь | філософія |
Alma mater | Королівський військово-морський коледж у Гринвічі |
Знання мов | китайська |
Заклад | Пекінський університет і Фуданський університет |
Magnum opus | d |
У шлюбі з | d[1], d[1] і d[1] |
Діти | d[1], d[1], d[1], d[1], d[1], d[1], d[1], d[1] і d[1] |
|
Життєпис
Походив з родини медиків. Народився у м. Цаншань повіту Хоугуань провінції Фуцзянь. Замолоду здобував освіту у місцевій школі, проте у 1866 році, після смерті батька, вимушений був перервати навчання. Тоді ж зумів вступити до мореплавного училища при Фучжоуській судноверфі, де викладалися природничі науки та іноземні мови. Навчався за державний кошт. Закінчивши училище у 1871 році з відзнакою, Янь Фу ходив на військових кораблях до Сінгапуру, Японії, Малайї, Філіппін, а у 1876 році був відправлений на навчання до Великої Британії, де через 2,5 року отримав вищу технічну освіту. Там він познайомився і зійшовся в позитивному погляді на Захід з відомим сановником і вченим Го Сунтао.
Після повернення на батьківщину у 1879 році Янь Фу викладав у Фучжоуському мореплавному училищі і Бейянскому військово-морському училищі, яке очолив у 1890 році. У 1896 році став керівником Бюро російської мови з підготовки перекладачів. Намагаючись традиційним чином побудувати кар'єру, Янь Фу в період з 1885 по 1893 роки чотири рази брав участь в іспитах на середній вчений ступінь цзюйжень, проте незмінно зазнавав невдачі.
Вражений нищівною поразкою Китаю у війні з Японією (1894—1895) Янь Фу рішуче змінив життєву позицію й активно включився в громадську діяльність. Перший ж публіцистичний виступ приніс йому широку популярність. У 1895 році в Тяньцзінській газеті він надрукував серію з чотирьох гострих політико-філософських статей, в яких розірвавши з конфуціанською традицією, звернувся до «пошуку істини на Заході».
Для пропаганди своїх поглядів він у 1897 році заснував у Тяньцзіні газету «Говень бао» («Вісник звинувачуваного в країні»), яка виступала на підтримку реформаторського руху, економічних теорій вільної конкуренції, за конституційну монархію. Після «Ста днів реформ» і поразки реформаторів у 1898 році газету було закрито. Сам Янь у короткий період дій реформаторів активних дій не здійснював, хоча й отримав аудієнції у імператора Гуаньсюя.
У 1900—1911 роках Янь Фу займав керівні пости в системі освіти, зокрема був директором вищого педагогічного училища в Аньціні (провінція Аньхой). У 1909 році отримав вищу вчену ступінь цзіньши, у 1911 році — звання штабного офіцера військово-морських сил 1-го рангу.
У 1905 році в Лондоні зустрівся з Сунь Ятсеном, але до Сіньхайской революції поставився вороже, вважаючи китайський народ духовно не готовим до сприйняття республіканського ладу. Ця позиція зблизила його з президентом Юань Шикаєм, у канцелярії якого у 1913—1916 роках він працював дипломатичним і правничим радником. Беручи участь у роботі комісії з вироблення тимчасової конституції, Янь Фу в той же час ідеологічно сприяв Юань Шикаю у підготовці монархічного заколоту 1915 року, що перетворював президента в імператора.
Після провалу цієї акції він відійшов від політики і став все більше трансформуватися з глибокого критика конфуціанських цінностей у їх ревного апологета. Тому у 1919 році під час культурного руху «Четвертого травня» (у сі) Янь Фу виступив за збереження духовних традицій і проти заміни китайської письмово-літературної мови (веньянь) розмовною (байхуа). Сам він виявився останнім класиком перекладу західних текстів на веньянь. Жахаючись трагічних постреволюційних подій та подій Першої світової війни, які дискредитували західний прогресизм, Янь Фу в останні роки життя впав у меланхолію, втратив інтерес до читання колись улюблених книг з філософії та історії і втратив смак до обговорення поточних подій, що також ускладнювався багаторічною астмою і тривалим зловживанням опіумом. Зрештою помер 21 жовтня 1921 року у м. Фучжоу.
Філософія
Янь Фу першим з усією певністю висунув завдання національного порятунку та виживання, запропонувавши її рішення з позицій соціал-дарвіністського еволюціонізму. Визнаючи «державу подібним організму», а «політичні заходи подібними рослинам», Янь Фу став трактувати життя суспільства у категоріях боротьби за існування і природного відбору. Джерелом споконвічної волі держави і людини вважав природу — Небо (тянь). Класичну формулу Мен-цзи «народ першочергово цінний … володар — третьорядний» Янь Фу витлумачував у дусі теорії «суспільного договору» Жана-Жака Руссо, пояснюючи виникнення уряду та апарату придушення ініціативою народу, що мала потреби в захисті, і «існуванням зла».
Відносини типу «володар — підданці» породжені суворою необхідністю й відмінні від вільного розвитку Шляху-дао, але тому вони і не вічні. Однак час бездержавного самоврядування ще не настав не тільки в Китаї, але і в «зразкових» західних державах, де, на думку Янь Фу, «з важливих питань державного значення сім десятих вирішує сам народ, а три десятих — уряд; з останніх найбільш важливими є застосування покарань і керівництво армією».
Процвітання і могуть Заходу Янь Фу пов'язував з прийняттям і розвитком там «загальних принципів» (гун лі) рівності, свободи, народного суверенітету і демократії. Але «одними політичними заходами … не можна домогтися успіху в управлінні державою», бо «бідність і багатство, сила і слабкість, порядок і сум'яття у державі визначаються фізичними (лі — сила), розумовими (чжи) і моральними якостями (де) його народу. Лише тільки тоді, коли ці три якості в наявності, можна будувати на них правильні політику і законодавство»). Підняти ж моральну якість китайців, згідно Янь Фу, могло лише пробудження любові до батьківщини. На питання, як цього домогтися, він відповідав: «Потрібно заснувати в столиці парламент і звеліти по всій Піднебесній провести публічні вибори правителів повітів і областей».
Переклади
Янь Фу у своїх стилістично блискучих і теоретично продуманих перекладах вперше познайомив китайське суспільство з класичними творами суспільствознавчої та наукової думки Заходу: «Про дух законів» Шарля Луї де Монтеск'є, «Дослідження про природу і причини багатства народів» Адама Сміта, «Еволюція й етика» Томаса Гекслі, «Система логіки силогістичної й індуктивної» Джона Стюарта Мілля.
Джерела
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Янь Фу |
- Pusey J.R. China and Charles Darwin. Camb. (Mass.), 1983
Посилання
- Yan Fu (CHINESE SCHOLAR) [ 24 листопада 2018 у Wayback Machine.] // «Encyclopaedia Britannica» (англ.)
- Янь Фу / Синология Ру [ 2 листопада 2021 у Wayback Machine.] (рос.)
- China Biographical Database
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Yan Yan Fu 嚴復 8 sichnya 1854 27 zhovtnya 1921 kitajskij filosof perekladach gromadskij diyach ideolog reformatorstva chasiv padinnya dinastiyi Cin ta pochatku Kitajskoyi respubliki Yan FuIm ya pri narodzhenniYan CzidaoPsevdoYan Yulin Yuj ye LaozhenNarodivsya8 sichnya 1854 18540108 Houguan provinciyi FuczyanPomer27 zhovtnya 1921 FuchzhouPohovannyadKrayina Dinastiya Cin Respublika Kitaj 1912 1949 Nacionalnistkitajci 1 Misce prozhivannyadDiyalnistfilosof perekladachGaluzfilosofiyaAlma materKorolivskij vijskovo morskij koledzh u GrinvichiZnannya movkitajskaZakladPekinskij universitet i Fudanskij universitetMagnum opusdU shlyubi zd 1 d 1 i d 1 Ditid 1 d 1 d 1 d 1 d 1 d 1 d 1 d 1 i d 1 Mediafajli u VikishovishiZhittyepisPohodiv z rodini medikiv Narodivsya u m Canshan povitu Houguan provinciyi Fuczyan Zamolodu zdobuvav osvitu u miscevij shkoli prote u 1866 roci pislya smerti batka vimushenij buv perervati navchannya Todi zh zumiv vstupiti do moreplavnogo uchilisha pri Fuchzhouskij sudnoverfi de vikladalisya prirodnichi nauki ta inozemni movi Navchavsya za derzhavnij kosht Zakinchivshi uchilishe u 1871 roci z vidznakoyu Yan Fu hodiv na vijskovih korablyah do Singapuru Yaponiyi Malajyi Filippin a u 1876 roci buv vidpravlenij na navchannya do Velikoyi Britaniyi de cherez 2 5 roku otrimav vishu tehnichnu osvitu Tam vin poznajomivsya i zijshovsya v pozitivnomu poglyadi na Zahid z vidomim sanovnikom i vchenim Go Suntao Pislya povernennya na batkivshinu u 1879 roci Yan Fu vikladav u Fuchzhouskomu moreplavnomu uchilishi i Bejyanskomu vijskovo morskomu uchilishi yake ocholiv u 1890 roci U 1896 roci stav kerivnikom Byuro rosijskoyi movi z pidgotovki perekladachiv Namagayuchis tradicijnim chinom pobuduvati kar yeru Yan Fu v period z 1885 po 1893 roki chotiri razi brav uchast v ispitah na serednij vchenij stupin czyujzhen prote nezminno zaznavav nevdachi Vrazhenij nishivnoyu porazkoyu Kitayu u vijni z Yaponiyeyu 1894 1895 Yan Fu rishuche zminiv zhittyevu poziciyu j aktivno vklyuchivsya v gromadsku diyalnist Pershij zh publicistichnij vistup prinis jomu shiroku populyarnist U 1895 roci v Tyanczinskij gazeti vin nadrukuvav seriyu z chotiroh gostrih politiko filosofskih statej v yakih rozirvavshi z konfucianskoyu tradiciyeyu zvernuvsya do poshuku istini na Zahodi Dlya propagandi svoyih poglyadiv vin u 1897 roci zasnuvav u Tyanczini gazetu Goven bao Visnik zvinuvachuvanogo v krayini yaka vistupala na pidtrimku reformatorskogo ruhu ekonomichnih teorij vilnoyi konkurenciyi za konstitucijnu monarhiyu Pislya Sta dniv reform i porazki reformatoriv u 1898 roci gazetu bulo zakrito Sam Yan u korotkij period dij reformatoriv aktivnih dij ne zdijsnyuvav hocha j otrimav audiyenciyi u imperatora Guansyuya U 1900 1911 rokah Yan Fu zajmav kerivni posti v sistemi osviti zokrema buv direktorom vishogo pedagogichnogo uchilisha v Ancini provinciya Anhoj U 1909 roci otrimav vishu vchenu stupin czinshi u 1911 roci zvannya shtabnogo oficera vijskovo morskih sil 1 go rangu U 1905 roci v Londoni zustrivsya z Sun Yatsenom ale do Sinhajskoj revolyuciyi postavivsya vorozhe vvazhayuchi kitajskij narod duhovno ne gotovim do sprijnyattya respublikanskogo ladu Cya poziciya zblizila jogo z prezidentom Yuan Shikayem u kancelyariyi yakogo u 1913 1916 rokah vin pracyuvav diplomatichnim i pravnichim radnikom Beruchi uchast u roboti komisiyi z viroblennya timchasovoyi konstituciyi Yan Fu v toj zhe chas ideologichno spriyav Yuan Shikayu u pidgotovci monarhichnogo zakolotu 1915 roku sho peretvoryuvav prezidenta v imperatora Pislya provalu ciyeyi akciyi vin vidijshov vid politiki i stav vse bilshe transformuvatisya z glibokogo kritika konfucianskih cinnostej u yih revnogo apologeta Tomu u 1919 roci pid chas kulturnogo ruhu Chetvertogo travnya u si Yan Fu vistupiv za zberezhennya duhovnih tradicij i proti zamini kitajskoyi pismovo literaturnoyi movi venyan rozmovnoyu bajhua Sam vin viyavivsya ostannim klasikom perekladu zahidnih tekstiv na venyan Zhahayuchis tragichnih postrevolyucijnih podij ta podij Pershoyi svitovoyi vijni yaki diskredituvali zahidnij progresizm Yan Fu v ostanni roki zhittya vpav u melanholiyu vtrativ interes do chitannya kolis ulyublenih knig z filosofiyi ta istoriyi i vtrativ smak do obgovorennya potochnih podij sho takozh uskladnyuvavsya bagatorichnoyu astmoyu i trivalim zlovzhivannyam opiumom Zreshtoyu pomer 21 zhovtnya 1921 roku u m Fuchzhou FilosofiyaYan Fu pershim z usiyeyu pevnistyu visunuv zavdannya nacionalnogo poryatunku ta vizhivannya zaproponuvavshi yiyi rishennya z pozicij social darvinistskogo evolyucionizmu Viznayuchi derzhavu podibnim organizmu a politichni zahodi podibnimi roslinam Yan Fu stav traktuvati zhittya suspilstva u kategoriyah borotbi za isnuvannya i prirodnogo vidboru Dzherelom spokonvichnoyi voli derzhavi i lyudini vvazhav prirodu Nebo tyan Klasichnu formulu Men czi narod pershochergovo cinnij volodar tretoryadnij Yan Fu vitlumachuvav u dusi teoriyi suspilnogo dogovoru Zhana Zhaka Russo poyasnyuyuchi viniknennya uryadu ta aparatu pridushennya iniciativoyu narodu sho mala potrebi v zahisti i isnuvannyam zla Vidnosini tipu volodar piddanci porodzheni suvoroyu neobhidnistyu j vidminni vid vilnogo rozvitku Shlyahu dao ale tomu voni i ne vichni Odnak chas bezderzhavnogo samovryaduvannya she ne nastav ne tilki v Kitayi ale i v zrazkovih zahidnih derzhavah de na dumku Yan Fu z vazhlivih pitan derzhavnogo znachennya sim desyatih virishuye sam narod a tri desyatih uryad z ostannih najbilsh vazhlivimi ye zastosuvannya pokaran i kerivnictvo armiyeyu Procvitannya i mogut Zahodu Yan Fu pov yazuvav z prijnyattyam i rozvitkom tam zagalnih principiv gun li rivnosti svobodi narodnogo suverenitetu i demokratiyi Ale odnimi politichnimi zahodami ne mozhna domogtisya uspihu v upravlinni derzhavoyu bo bidnist i bagatstvo sila i slabkist poryadok i sum yattya u derzhavi viznachayutsya fizichnimi li sila rozumovimi chzhi i moralnimi yakostyami de jogo narodu Lishe tilki todi koli ci tri yakosti v nayavnosti mozhna buduvati na nih pravilni politiku i zakonodavstvo Pidnyati zh moralnu yakist kitajciv zgidno Yan Fu moglo lishe probudzhennya lyubovi do batkivshini Na pitannya yak cogo domogtisya vin vidpovidav Potribno zasnuvati v stolici parlament i zveliti po vsij Pidnebesnij provesti publichni vibori praviteliv povitiv i oblastej PerekladiYan Fu u svoyih stilistichno bliskuchih i teoretichno produmanih perekladah vpershe poznajomiv kitajske suspilstvo z klasichnimi tvorami suspilstvoznavchoyi ta naukovoyi dumki Zahodu Pro duh zakoniv Sharlya Luyi de Montesk ye Doslidzhennya pro prirodu i prichini bagatstva narodiv Adama Smita Evolyuciya j etika Tomasa Geksli Sistema logiki silogistichnoyi j induktivnoyi Dzhona Styuarta Millya DzherelaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Yan Fu Pusey J R China and Charles Darwin Camb Mass 1983PosilannyaYan Fu CHINESE SCHOLAR 24 listopada 2018 u Wayback Machine Encyclopaedia Britannica angl Yan Fu Sinologiya Ru 2 listopada 2021 u Wayback Machine ros China Biographical Database d Track Q13407958