Приро́дний добі́р (часто під упливом російської відбір) — виживання та переважне розмноження найпристосованіших до умов довкілля живих організмів. Шляхом природного добору сприятливі для виживання спадкові характеристики стають більш розповсюдженими в наступних поколіннях популяції організмів, що розмножуються, а несприятливі спадкові характеристики стають менш загальними. Це відбувається через те, що спадковість забезпечується генетичним апаратом, а мінливість — відмінностями між послідовностями алельних генів. Природний добір вважається важливим фактором біологічної еволюції, а в селекціоністських теоріях (дарвінізм, синтетична теорія еволюції) — головним фактором еволюції. Його також вважають основною причиною адаптації організмів до певної екологічної ніші.
Природний добір — одна з найважливіших концепцій сучасної біології. Термін був введений Чарльзом Дарвіном в його інноваційній книзі 1859 року «Походження видів» у якому природний добір був описаний як аналогія селекції (штучному добору), процесу, у якому для розмноження систематично відбираються тварини із рисами, корисними для людини. Поняття природного добору спочатку розвивалося у відсутності дійсної теорії спадковості; за часів Дарвіна сучасна генетика ще не була відома.
Форми природного добору
Загалом, згідно з умовами навколишнього середовища, природний добір розвивається чотирма шляхами: стабілізуючим, рушійним, дизруптивним та статевим.
Стабілізуючий добір — знешкодження мутацій шляхом добору, удосконалення генотипу при сталому фенотипі та утворення резерву знешкоджених мутацій. Стабілізуючий добір відбувається при сталих умовах навколишнього середовища. Результатом стабілізуючого добору є домінування організмів із середньою нормою реакції, що характерна для виду організму.
Рушійний добір — розкриття резерву знешкоджених мутацій, добір знешкоджених мутацій, формування нового генотипу та фенотипу — формується нова норма реакції. Рушійний добір відбувається в умовах середовища, які повільно змінюються у певному напрямку. Його результатом є виникнення нових генотипу та фенотипу, які найбільш відповідають умовам середовища, які повільно змінюються.
Дизруптивний добір — розкриття резерву знешкоджених мутацій та їх добір для формування крайньої норми реакції — виникнення поліморфізму. Результатом дизруптивного добору є виживання організмів із крайньою нормою реакції, яка найбільше відповідає умовам навколишнього середовища.
Балансувальний добір — форма добору, в результаті дії якого підтримується, підвищується або регулюється генетична мінливість без виникнення нових морфофізіологічних адаптацій і нових життєвих форм.
Вторинні форми природного добору
Статевий добір — обмеження участі у розмноженні особин зі слабко розвиненими статевими ознаками.
Груповий добір — окремий випадок природного добору, при якому відбувається диференційоване виживання цілих популяцій, що відбувається при вимиранні інших популяцій того ж виду.
Рівні та одиниці добору
Під [en], мають на увазі рівень біологічної організації, на якому відбуваються зміни, що призводять до вибіркової переваги в розмноженні.
Серед еволюційних біологів триває дискусія, на якому рівні діє природний добір на живі організми. Чарлз Дарвін вважав, що добір діє на окремий організм, збільшуючи спадкування вигідних для особини ознак. Приблизно таке ж бачення пропонує й синтетична теорія еволюції, за якою дія добору відбувається на організми, що надалі спричиняє зміни частоти алелів генів у їх нащадків. Низка біологів у 1970-ті роки запропонувала поняття групового добору, який сприяє виживанню та розповсюдженню більш пристосованих груп організмів, як то стад, популяцій чи видів. Концепція групового добору викликала активну критику з боку Гамільтона, Мейнарда Сміта та Докінза, які натомість запропонували модель родинного добору. Втім інші дослідники вказують на подібність обох концепцій.
Річард Левонтін запропонував модель багаторівневого добору, коли добираються зміни алелів, що сприяють різним відмінностям на інших рівнях організації живого: епігенетичному, клітинному, організмовому, груповому, видовому та надвидовому. Причому добір на кожному рівні може бути спрямований убік різних змін.
Також іноді кажуть про добір на рівні генів. Проте більшість дослідників використовують цей термін лише для випадків конкуренції різних генів усередині одного органзіму, при міжгенному конфлікті, мейотичному драйві тощо.
З поняттям «рівнів добору» перетинається поняття «одиниці добору», яке означає стабільну в часі сутність, яка еволюціонує під тиском добору. З точки зору синтетичної теорії еволюції одиницею добору є популяція організмів, яка є відносно сталою в часі та є наслідком еволюції. Натомість інші дослідники називають ген як одиницю добору, оскільки саме зміни генетичної послідовності гену є наслідком еволюції під тиском добору.
Добір та адаптація
Добір є виживанням та переважним розмноженням більш пристосованих організмів. Саме поняття «пристосованість» використовується в двох сенсах. По-перше, це пристосованість до сучасних умов середовища: всі ті ознаки та властивості, які допомагають організму виживати та давати більше нащадків. У популяційній генетиці пристосованість використовується як міра впливу певних алелів на майбутню здатність організмів дати більше нащадків ніж інші.
Див. також
Примітки
- Добір [ 14 березня 2016 у Wayback Machine.] // Словник української мови: в 11 томах. — Том 2, 1971. — Стор. 320.
- Відбір [ 7 лютого 2020 у Wayback Machine.] // Словник української мови: в 11 томах. — Том 1, 1970. — Стор. 557.
- І. Г. Ємельянов, В. М. Пєсков. Добір природний [ 22 червня 2020 у Wayback Machine.]. Енциклопедія сучасної України. 2008
- Darwin C (1859) On the Origin of Species by Means of Natural Selection, or the Preservation of Favoured Races in the Struggle for Life John Murray, London; сучасний репринт Charles Darwin, Julian Huxley (2003). The Origin of Species. Signet Classics. . Опублікована онлайн на The complete work of Charles Darwin online [ 29 червня 2005 у Wayback Machine.]: On the origin of species by means of natural selection, or the preservation of favoured races in the struggle for life [ 13 серпня 2011 у Wayback Machine.].
- Okasha, Samir (2010). Levels of selection. Current Biology. 20 (7): R306—R307. doi:10.1016/j.cub.2010.01.025. ISSN 0960-9822.(англ.)
- Lloyd, Elisabeth, «Units and Levels of Selection», The Stanford Encyclopedia of Philosophy (Summer 2017 Edition), Edward N. Zalta (ed.) [ 11 вересня 2019 у Wayback Machine.](англ.)
- Smylie, John; Matthen, Mohan; Ariew, André (2002). Two Ways of Thinking About Fitness and Natural Selection. Journal of Philosophy. 99 (2): 55—83. doi:10.2307/3655552. ISSN 0022-362X.
Посилання
- Добір природний // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Тека, 2006.
Вікіцитати містять висловлювання на тему: Природний добір |
- Природний добір // : навч.-метод. посіб. / уклад. О. Г. Лановенко, О. О. Остапішина. — Херсон : ПП Вишемирський В. С., 2013. — С. 147.
- Gildenhuys, Peter, «Natural Selection», The Stanford Encyclopedia of Philosophy (Winter 2019 Edition), Edward N. Zalta (ed.) [ 29 грудня 2021 у Wayback Machine.](англ.)
![]() | Це незавершена стаття з еволюційної біології. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Priro dnij dobi r chasto pid uplivom rosijskoyi vidbir vizhivannya ta perevazhne rozmnozhennya najpristosovanishih do umov dovkillya zhivih organizmiv Shlyahom prirodnogo doboru spriyatlivi dlya vizhivannya spadkovi harakteristiki stayut bilsh rozpovsyudzhenimi v nastupnih pokolinnyah populyaciyi organizmiv sho rozmnozhuyutsya a nespriyatlivi spadkovi harakteristiki stayut mensh zagalnimi Ce vidbuvayetsya cherez te sho spadkovist zabezpechuyetsya genetichnim aparatom a minlivist vidminnostyami mizh poslidovnostyami alelnih geniv Prirodnij dobir vvazhayetsya vazhlivim faktorom biologichnoyi evolyuciyi a v selekcionistskih teoriyah darvinizm sintetichna teoriya evolyuciyi golovnim faktorom evolyuciyi Jogo takozh vvazhayut osnovnoyu prichinoyu adaptaciyi organizmiv do pevnoyi ekologichnoyi nishi Prirodnij dobir odna z najvazhlivishih koncepcij suchasnoyi biologiyi Termin buv vvedenij Charlzom Darvinom v jogo innovacijnij knizi 1859 roku Pohodzhennya vidiv u yakomu prirodnij dobir buv opisanij yak analogiya selekciyi shtuchnomu doboru procesu u yakomu dlya rozmnozhennya sistematichno vidbirayutsya tvarini iz risami korisnimi dlya lyudini Ponyattya prirodnogo doboru spochatku rozvivalosya u vidsutnosti dijsnoyi teoriyi spadkovosti za chasiv Darvina suchasna genetika she ne bula vidoma Formi prirodnogo doboruZagalom zgidno z umovami navkolishnogo seredovisha prirodnij dobir rozvivayetsya chotirma shlyahami stabilizuyuchim rushijnim dizruptivnim ta statevim Stabilizuyuchij dobir zneshkodzhennya mutacij shlyahom doboru udoskonalennya genotipu pri stalomu fenotipi ta utvorennya rezervu zneshkodzhenih mutacij Stabilizuyuchij dobir vidbuvayetsya pri stalih umovah navkolishnogo seredovisha Rezultatom stabilizuyuchogo doboru ye dominuvannya organizmiv iz serednoyu normoyu reakciyi sho harakterna dlya vidu organizmu Rushijnij dobir rozkrittya rezervu zneshkodzhenih mutacij dobir zneshkodzhenih mutacij formuvannya novogo genotipu ta fenotipu formuyetsya nova norma reakciyi Rushijnij dobir vidbuvayetsya v umovah seredovisha yaki povilno zminyuyutsya u pevnomu napryamku Jogo rezultatom ye viniknennya novih genotipu ta fenotipu yaki najbilsh vidpovidayut umovam seredovisha yaki povilno zminyuyutsya Dizruptivnij dobir rozkrittya rezervu zneshkodzhenih mutacij ta yih dobir dlya formuvannya krajnoyi normi reakciyi viniknennya polimorfizmu Rezultatom dizruptivnogo doboru ye vizhivannya organizmiv iz krajnoyu normoyu reakciyi yaka najbilshe vidpovidaye umovam navkolishnogo seredovisha Balansuvalnij dobir forma doboru v rezultati diyi yakogo pidtrimuyetsya pidvishuyetsya abo regulyuyetsya genetichna minlivist bez viniknennya novih morfofiziologichnih adaptacij i novih zhittyevih form Vtorinni formi prirodnogo doboru Statevij dobir obmezhennya uchasti u rozmnozhenni osobin zi slabko rozvinenimi statevimi oznakami Grupovij dobir okremij vipadok prirodnogo doboru pri yakomu vidbuvayetsya diferencijovane vizhivannya cilih populyacij sho vidbuvayetsya pri vimiranni inshih populyacij togo zh vidu Rivni ta odinici doboruPid en mayut na uvazi riven biologichnoyi organizaciyi na yakomu vidbuvayutsya zmini sho prizvodyat do vibirkovoyi perevagi v rozmnozhenni Sered evolyucijnih biologiv trivaye diskusiya na yakomu rivni diye prirodnij dobir na zhivi organizmi Charlz Darvin vvazhav sho dobir diye na okremij organizm zbilshuyuchi spadkuvannya vigidnih dlya osobini oznak Priblizno take zh bachennya proponuye j sintetichna teoriya evolyuciyi za yakoyu diya doboru vidbuvayetsya na organizmi sho nadali sprichinyaye zmini chastoti aleliv geniv u yih nashadkiv Nizka biologiv u 1970 ti roki zaproponuvala ponyattya grupovogo doboru yakij spriyaye vizhivannyu ta rozpovsyudzhennyu bilsh pristosovanih grup organizmiv yak to stad populyacij chi vidiv Koncepciya grupovogo doboru viklikala aktivnu kritiku z boku Gamiltona Mejnarda Smita ta Dokinza yaki natomist zaproponuvali model rodinnogo doboru Vtim inshi doslidniki vkazuyut na podibnist oboh koncepcij Richard Levontin zaproponuvav model bagatorivnevogo doboru koli dobirayutsya zmini aleliv sho spriyayut riznim vidminnostyam na inshih rivnyah organizaciyi zhivogo epigenetichnomu klitinnomu organizmovomu grupovomu vidovomu ta nadvidovomu Prichomu dobir na kozhnomu rivni mozhe buti spryamovanij ubik riznih zmin Takozh inodi kazhut pro dobir na rivni geniv Prote bilshist doslidnikiv vikoristovuyut cej termin lishe dlya vipadkiv konkurenciyi riznih geniv useredini odnogo organzimu pri mizhgennomu konflikti mejotichnomu drajvi tosho Z ponyattyam rivniv doboru peretinayetsya ponyattya odinici doboru yake oznachaye stabilnu v chasi sutnist yaka evolyucionuye pid tiskom doboru Z tochki zoru sintetichnoyi teoriyi evolyuciyi odiniceyu doboru ye populyaciya organizmiv yaka ye vidnosno staloyu v chasi ta ye naslidkom evolyuciyi Natomist inshi doslidniki nazivayut gen yak odinicyu doboru oskilki same zmini genetichnoyi poslidovnosti genu ye naslidkom evolyuciyi pid tiskom doboru Dobir ta adaptaciyaDobir ye vizhivannyam ta perevazhnim rozmnozhennyam bilsh pristosovanih organizmiv Same ponyattya pristosovanist vikoristovuyetsya v dvoh sensah Po pershe ce pristosovanist do suchasnih umov seredovisha vsi ti oznaki ta vlastivosti yaki dopomagayut organizmu vizhivati ta davati bilshe nashadkiv U populyacijnij genetici pristosovanist vikoristovuyetsya yak mira vplivu pevnih aleliv na majbutnyu zdatnist organizmiv dati bilshe nashadkiv nizh inshi Div takozhDarvinizm Princip SyevercovaPrimitkiDobir 14 bereznya 2016 u Wayback Machine Slovnik ukrayinskoyi movi v 11 tomah Tom 2 1971 Stor 320 Vidbir 7 lyutogo 2020 u Wayback Machine Slovnik ukrayinskoyi movi v 11 tomah Tom 1 1970 Stor 557 I G Yemelyanov V M Pyeskov Dobir prirodnij 22 chervnya 2020 u Wayback Machine Enciklopediya suchasnoyi Ukrayini 2008 Darwin C 1859 On the Origin of Species by Means of Natural Selection or the Preservation of Favoured Races in the Struggle for Life John Murray London suchasnij reprint Charles Darwin Julian Huxley 2003 The Origin of Species Signet Classics ISBN 0 451 52906 5 Opublikovana onlajn na The complete work of Charles Darwin online 29 chervnya 2005 u Wayback Machine On the origin of species by means of natural selection or the preservation of favoured races in the struggle for life 13 serpnya 2011 u Wayback Machine Okasha Samir 2010 Levels of selection Current Biology 20 7 R306 R307 doi 10 1016 j cub 2010 01 025 ISSN 0960 9822 angl Lloyd Elisabeth Units and Levels of Selection The Stanford Encyclopedia of Philosophy Summer 2017 Edition Edward N Zalta ed 11 veresnya 2019 u Wayback Machine angl Smylie John Matthen Mohan Ariew Andre 2002 Two Ways of Thinking About Fitness and Natural Selection Journal of Philosophy 99 2 55 83 doi 10 2307 3655552 ISSN 0022 362X PosilannyaDobir prirodnij Universalnij slovnik enciklopediya 4 te vid K Teka 2006 Vikicitati mistyat vislovlyuvannya na temu Prirodnij dobir Prirodnij dobir navch metod posib uklad O G Lanovenko O O Ostapishina Herson PP Vishemirskij V S 2013 S 147 Gildenhuys Peter Natural Selection The Stanford Encyclopedia of Philosophy Winter 2019 Edition Edward N Zalta ed 29 grudnya 2021 u Wayback Machine angl Ce nezavershena stattya z evolyucijnoyi biologiyi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi