Церква Санта Трініта (італ. Santa Trìnita) — старовинна, ще доби готики, католицька церква в історичному центрі Флоренції.
Церква Санта Трініта (Флоренція) Santa Trinita | ||||
---|---|---|---|---|
![]() | ||||
43°46′12″ пн. ш. 11°15′02″ сх. д. / 43.77015300002777565° пн. ш. 11.250719000027778804° сх. д.Координати: 43°46′12″ пн. ш. 11°15′02″ сх. д. / 43.77015300002777565° пн. ш. 11.250719000027778804° сх. д. | ||||
Країна | ![]() | |||
Розташування | Флоренція[1] | |||
Тип | мала базиліка | |||
Стиль | середньовіччя, готика, відродження, бароко | |||
Перша згадка | 1092 р. | |||
Дата заснування | 1250 | |||
Початок будівництва | 1092 | |||
Побудовано | 1594 | |||
Основні дати: | ||||
Будівлі: церква Санта Трініта, дзвіниця, внутрішній дворик, каплиці (в тому числі каплиця Сассетті) | ||||
Статус | Культурне надбання Флоренції | |||
Стан | задовільний | |||
![]() ![]() Церква Санта Трініта (Флоренція) Церква Санта Трініта (Флоренція) (Італія) | ||||
|
Розташування
Церква дала назву площі та сусідньому мосту через річку Арно.
Належність храму
Флорентійський дворянин Джованні Гвальберто заснував 1039 року новий релігійний орден валломброзіан. Село Валломброза і дало назву новому ордену, хоча це була гілка ордену оо. бернардинів. В селі був головний монастир ордену, а у Флоренції їм належало три церкви, важливішою серед котрих і стала церква Санта Трініта. До 1060 року ченці валломброзіани мешкали в п'ятдесяти семи (57) монастирях. Для головного монастиря в селі Валломброза працював Доменіко Гірландайо, де створив «Таємну вечерю». Працюватиме художником Гірляндайо і в церкві Санта Трініта. Коли чернечу кар'єру починав уславлений пізніше науковець Галілео Галілей, він подався в монастир валломброзіан.
Історія побудови і реконструкцій
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt4TDFOaGJuUmhYMVJ5YVc1cGRHRmZNVEpmVG1GMUxtcHdaeTh4TWpCd2VDMVRZVzUwWVY5VWNtbHVhWFJoWHpFeVgwNWhkUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMll3TDFOaGJuUmhYMVJ5YVc1cGRHRmZNVFJmY0d4aGJuUmhMbWRwWmk4eE1qQndlQzFUWVc1MFlWOVVjbWx1YVhSaFh6RTBYM0JzWVc1MFlTNW5hV1k9LmdpZg==.gif)
На місті теперішньої церкви стояла церква Санта Марія за межами фортечних мурів, перша згадка пр яку знайдена під 1077 роком. Споруду відносять до стриманого і прагматичного романського стилю. Залишки тодішньої романської споруди були пізніше знайдені в підмурках і склепі, де є написи і надгробки тої пори.
У 1175 році церква увійшла в кордони міста.
У період 1250–1258 рр. почалися роботи з проектування та будівництва нової церкви в готичному стилі. Таким чином церква стала одною з перших готичних сакральних споруд у Флоренції. Раніше за неї розпочалося лише будівництво готичної тоді базиліки Санта Марія Новелла в 1242 році. [}Проект і будівництво відносять до творчості то Ніколо Пізано, то до творів Нері ді Фйораванті.
Церква з часом була перебудована і збільшена. Незважаючи на перебудови і збільшення, вона, однак, зберегла надзвичайно спрощене розпланування у вигляді видовженого хреста з невеликим трансептом. Це не завадило міняти споруду і насичувати її мури різноманітним декором і сакральним мистецтвом, збагачувати і насичувати інтер'єри.
У першій половині XIV ст. храм отримав статус абатства. Вже тоді храм прикрасили вівтарним образом уславленого Чімабуе та низкою фресок, поруйнованих пізніше.
Важливі зрушення XVI ст
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkkyTDBacGNtVnVlbVZmVUhKbGMySnBkR1Z5YVc5ZlpXUmZRV3gwWVhKbFgyMWhaMmRwYjNKbFgyUmxiR3hoWDJOb2FXVnpZVjlrYVY5VFlXNTBZVjlVY21sdWFYUmhMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFHYVhKbGJucGxYMUJ5WlhOaWFYUmxjbWx2WDJWa1gwRnNkR0Z5WlY5dFlXZG5hVzl5WlY5a1pXeHNZVjlqYUdsbGMyRmZaR2xmVTJGdWRHRmZWSEpwYm1sMFlTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Відродження в Італії мало зневажливе ставлення до архітектурного спадку доби готики. Відродження багато чого наслідувало від доби готики, але не ставились до спадку готики обережно. Не було обережного ставлення і до готичної церкви Санта Трініта.
Перебудова і створення нового декору в церкві прийшлися на добу Контрреформації, коли низкою церков у Флоренції почали опікуватись Медічі, що отримали титул герцогів Тосканських. Проект перебудов і новомодного декору доручили створити флорентійському майстру Бернардо Буонталенті (1531–1608). Завданням також було відновити тут монастир.
В готичній церкві поруйнували старовинний хор, вибудували нові сходинки і створили новий монументальний вівтар та декор в стилі бароко. Буонталенті був також автором нового головного фасаду готичної церкви в стилі бароко, скульптурний декор котрого доручили створити скульпторові (1556–1613). Флоренція переживала не найкращі часи і споруд в стилі бароко в місті було обмаль. Бароко у Флоренції не отримало поширення і має лише поодинокі його зразки. Одним з них і стала церква Санта Трініта та її головний фасад.
Відомі пам'ятки мистецтва, пов'язані з церквою Санта Трініта
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekV5TDFOaGJuUmhYMVJ5YVc1cGRHRmZOVjlRYVdWMFlYUXVhbkJuTHpRd01IQjRMVk5oYm5SaFgxUnlhVzVwZEdGZk5WOVFhV1YwWVhRdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlExTDFCcFlXNTBZVjlrWld4ZlluVnZibk5wWjI1dmNta2xNa05mWkdWMGRHRm5iR2x2WHpFNE4xOXpZVzUwWVY5MGNtbHVhWFJoTG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxUWFXRnVkR0ZmWkdWc1gySjFiMjV6YVdkdWIzSnBKVEpEWDJSbGRIUmhaMnhwYjE4eE9EZGZjMkZ1ZEdGZmRISnBibWwwWVM1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelF4TDFOaGJuUmhYMVJ5YVc1cGRHRmZObDlUWVhOelpYUjBhUzVxY0djdk1qQXdjSGd0VTJGdWRHRmZWSEpwYm1sMFlWODJYMU5oYzNObGRIUnBMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
- Вівтар Чімабуе «Маеста», переданий у галерею Уффіці
- Фреска «Св. Трійця», анонім XV століття
- Стігмати Св. Франциска Ассізького, худ. Паоло Учелло
- Причастя Марії Єгипетської, синопія
- Фрески, худ. Доменіко Гірландайо
- Каплиця Давіцці, вівтар «Проповідь Івана Хрестителя», худ. Франческо Курраді, 1649 р.
- Каплиця Кьялі Серіньї, «Містичні заручини Св. Катерини Александрійської», фреска роботи Спінелло Аретіно
- Каплиця Андінгеллі, вівтар роботи Бенедетто да Ровеццано, худ. Джованні Тоскані
- Каплиця Строцци, архітектор Лоренцо Гіберті, «Благовіщення» роботи Якопо да Емполі, скульптури алегорії «Миру» та «Скромності» роботи Джованні Каччіні (1603 р.)
- Каплиця Сасетті, «Житіє Св. Франциска Ассізького» фрески роботи Доменіко Гірландайо
- Каплиця Бомбені, надгробок роботи Бернардо Росселліно
- Каплиця Спіні
- П'єтро Берніні, «Свята Трійця», рельєф на головному фасаді
- Вівтар Чімабуе «Маеста», переданий у галерею Уффіці
- Різьблені двері з зображенням святих ордену валомброзіан
- « Каяття Марії Магдалини», Дезідеріо да Сеттіньяно
- Каплиця Джанфільяцці
- Доменіко Гірляндайо. «Поклоніння пастухів» і донатори, 1485 р., каплиця Сасетті
- Каплиця Бартоліні Салімбені
- Худ. Лоренцо Монако. «Фреска Іван Хреститель»
- Худ. Лоренцо Монако. «Благовіщення», каплиця Бартоліні Салімбені
- Спінелло Аретіно. Фреска «Містичні заручини Катерини Александрійської», каплиця Кьялі-Серіньї
- Каплиця Компаньї
- Каплиця Даванцаті, надгробок Джуліано Даванцаті
- Каплиця Давіцці
- Каплиця Спіні, вигляд з головної нави
- Каплиця Строцці, на вівтарі «Благовіщення» роботи Якопо да Емполі
-
- Каплиця Узімбарді, загальний вигляд
Оригінальні вівтарні сходинки роботи Буонталенті
Флоренція була відомим центром маньєризму в Італії. Майстри флорентійського маньєризму першої генерації, майстри високої обдарованості і ерудиції, активно розробляли тему сходинок первісно в теорії, помітно менше — в практиці. Поштовхом до розробок можна вважати проект вигадливих (і цілком маньєристичних) сходинок, запропонованих і реалізованих Мікеланджело Буонарроті у флорентійській бібліотеці Лауренціана.
Неможливість реалізації задумів сприяла появі вигадливих і надто незвичних сходинок в малюнках маньєристів, частково — у фресковому живопису. Часто звертався до створення варіантів сходинок і постійно демонструвавший ерудицію Джорджо Вазарі як у власних картинах («Кузня бога Вулкана», «Пророк Елеазар», обидві галерея Уффіці ), так і у власних фресках (фрески палаццо Канчеллерія, Рим).
Бернардо Буонталенті був майстром перехідної доби від пізнього маньєризму до раннього бароко. Ця обставина особливо відбилась у створенні ним 1574 року оригінального варіанту вівтарних сходинок у церкві Санта Трініта. Буонталенті створив із сходинок справжній арт-об'єкт, цікаво обробивши і оздобивши сходинки балясинами, рельєфами. Незвичною, наче виліпленою з гнучкої глини, була середина сходового майданчика, що була висунута уперед і підтримана кам'яними кронштейнами.
У XIX столітті була рішуче і необережно проведена реставрація церкви Санта Трініта, коли з неї варварські видалили барокові оздоби, бароковий вівтар і сходинки роботи Буонталенті, а церкву силоміць повертали до доби готики, котру вважали тоді престижною.
Але поруйнувати сходинки роботи Буонталенті навіть в XIX ст. не наважились. Їх видалили і перенесли в церкву у Флоренції.
Бароковий фасад церкви
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekprTDBKaGMybHNhV05oWDJScFgxTmhiblJoWDFSeWFXNXBkR0VsTWtOZlJteHZjbVZ1WTJVdWFuQm5Mekl3TUhCNExVSmhjMmxzYVdOaFgyUnBYMU5oYm5SaFgxUnlhVzVwZEdFbE1rTmZSbXh2Y21WdVkyVXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Фасад церкви несе риси пізнього флорентійського маньєризму і раннього бароко. Це, однак, типовий продукт місцевої культури, бо є прикладом фасадної архітектури, ніби накладеної на старовинний фасад і мало пов'язаної зі структурою самої церкви. Особливо це помітно в круглому вікні, що не несе світла в простір церкви. Лиштва круглого вікна створена за зразками маньєристичних орнаментів.
Декор фасаду симетричний і лише нагадує інші барокові зразки, але має оригінальне їх трактування. Перший ярус утворюють пілястри, що поділяють його на три частини. Але старовинна церква з прибудовами ширша за бароковий фасад, тому її ліва частина вкрита діамантовим рустом і нішею зі скульптурою святого, а права — простим виглаженим тиньком, ніяк не узгодженим із декором існуючого фасаду.
Різьблені дерев'яні двері датують 1640 роком. Скульптура Св. Алексія та рельєф над головними дверима — робота Джованні Баттіста Каччіні 1594 року. Реставрація фасаду в XIX та в XX ст. сприяла втраті декількох деталей фасаду, що зробило його дещо провінційним і засушеним.
Церква нині затиснута в сучасній і вищій за церкву місцевій забудові, що позбавило храм монументальності і значущості історично вартісної споруди в перспективі площі.
В 20 ст.
Кам'яна церква набула вигляду тинавної базиліки з коротким трансептом. В північній частині трансепту вибудована монастирська дзвіниця. Впродовж століть в церкві облаштовано двацять приватних каплиць різних багатих родин Флоренції.
На площі перед церквою встановлено кам'яну колону, виломану в римських термах Каракалли і подаровану папою римським Пієм IV герцогу Козімо І де Медічі для облаштування 1565 року монументу на честь перемоги Козімо І у баталії при Монтемурло. Колона має назву стовп Юстиції.
Церква постраждала від повені 1966 року, тому були проведені протиаварійні та консервативні роботи, а також чергова реставрація.
Церква і нині має статус малої базиліки, залишаючись важливим осередком флорентійського мистецтва різних століть. Церква Санта Трініта занесена до переліку всесвітньої спадщини міста Флоренція.
Дворик церкви, вибрані фото
Джерела
- Borsook, Eve, Vincent Cronin (general editor). ed. The Companion Guide to Florence. Harper Collins. 1991, стр. 187—191. .
- Mariella Zoppi e Cristina Donati, Guida ai chiostri e cortili di Firenze, bilingue, Alinea Editrice, Firenze 1997.
- Guida d’Italia, Firenze e provincia «Guida Rossa», Touring Club Italiano, Milano 2007
Примітки
- archINFORM — 1994.
- Вазарі, с. 343
- Джорджо Вазарі, «Життєписи», т 5, М., 1971
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Церква Святої Трійці (Флоренція)
Див. також
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cerkva Santa Trinita ital Santa Trinita starovinna she dobi gotiki katolicka cerkva v istorichnomu centri Florenciyi Cerkva Santa Trinita Florenciya Santa TrinitaSanta Trinita golovnij fasad v stili baroko Santa Trinita golovnij fasad v stili baroko43 46 12 pn sh 11 15 02 sh d 43 77015300002777565 pn sh 11 250719000027778804 sh d 43 77015300002777565 11 250719000027778804 Koordinati 43 46 12 pn sh 11 15 02 sh d 43 77015300002777565 pn sh 11 250719000027778804 sh d 43 77015300002777565 11 250719000027778804Krayina Italiya 1 RoztashuvannyaFlorenciya 1 Tipmala bazilikaStilserednovichchya gotika vidrodzhennya barokoPersha zgadka1092 r Data zasnuvannya1250Pochatok budivnictva1092Pobudovano1594Osnovni dati 1092 1252 1280 1594Budivli cerkva Santa Trinita dzvinicya vnutrishnij dvorik kaplici v tomu chisli kaplicya Sassetti Status Kulturne nadbannya FlorenciyiStanzadovilnijCerkva Santa Trinita Florenciya Cerkva Santa Trinita Florenciya Italiya Mediafajli u VikishovishiRoztashuvannyaCerkva dala nazvu ploshi ta susidnomu mostu cherez richku Arno Nalezhnist hramuFlorentijskij dvoryanin Dzhovanni Gvalberto zasnuvav 1039 roku novij religijnij orden vallombrozian Selo Vallombroza i dalo nazvu novomu ordenu hocha ce bula gilka ordenu oo bernardiniv V seli buv golovnij monastir ordenu a u Florenciyi yim nalezhalo tri cerkvi vazhlivishoyu sered kotrih i stala cerkva Santa Trinita Do 1060 roku chenci vallombroziani meshkali v p yatdesyati semi 57 monastiryah Dlya golovnogo monastirya v seli Vallombroza pracyuvav Domeniko Girlandajo de stvoriv Tayemnu vecheryu Pracyuvatime hudozhnikom Girlyandajo i v cerkvi Santa Trinita Koli chernechu kar yeru pochinav uslavlenij piznishe naukovec Galileo Galilej vin podavsya v monastir vallombrozian Istoriya pobudovi i rekonstrukcijZalishki romanskoyi sporudi rozkriti u XX st Pozemnij plan cerki Santa Trinita Na misti teperishnoyi cerkvi stoyala cerkva Santa Mariya za mezhami fortechnih muriv persha zgadka pr yaku znajdena pid 1077 rokom Sporudu vidnosyat do strimanogo i pragmatichnogo romanskogo stilyu Zalishki todishnoyi romanskoyi sporudi buli piznishe znajdeni v pidmurkah i sklepi de ye napisi i nadgrobki toyi pori U 1175 roci cerkva uvijshla v kordoni mista U period 1250 1258 rr pochalisya roboti z proektuvannya ta budivnictva novoyi cerkvi v gotichnomu stili Takim chinom cerkva stala odnoyu z pershih gotichnih sakralnih sporud u Florenciyi Ranishe za neyi rozpochalosya lishe budivnictvo gotichnoyi todi baziliki Santa Mariya Novella v 1242 roci Proekt i budivnictvo vidnosyat do tvorchosti to Nikolo Pizano to do tvoriv Neri di Fjoravanti Cerkva z chasom bula perebudovana i zbilshena Nezvazhayuchi na perebudovi i zbilshennya vona odnak zberegla nadzvichajno sproshene rozplanuvannya u viglyadi vidovzhenogo hresta z nevelikim transeptom Ce ne zavadilo minyati sporudu i nasichuvati yiyi muri riznomanitnim dekorom i sakralnim mistectvom zbagachuvati i nasichuvati inter yeri U pershij polovini XIV st hram otrimav status abatstva Vzhe todi hram prikrasili vivtarnim obrazom uslavlenogo Chimabue ta nizkoyu fresok porujnovanih piznishe Vazhlivi zrushennya XVI stBarokovij vivtar ta shodinki v stili manyerizmu do yih vidalennya z cerkvi Foto naprikinci XIX st Vidrodzhennya v Italiyi malo znevazhlive stavlennya do arhitekturnogo spadku dobi gotiki Vidrodzhennya bagato chogo nasliduvalo vid dobi gotiki ale ne stavilis do spadku gotiki oberezhno Ne bulo oberezhnogo stavlennya i do gotichnoyi cerkvi Santa Trinita Perebudova i stvorennya novogo dekoru v cerkvi prijshlisya na dobu Kontrreformaciyi koli nizkoyu cerkov u Florenciyi pochali opikuvatis Medichi sho otrimali titul gercogiv Toskanskih Proekt perebudov i novomodnogo dekoru doruchili stvoriti florentijskomu majstru Bernardo Buontalenti 1531 1608 Zavdannyam takozh bulo vidnoviti tut monastir V gotichnij cerkvi porujnuvali starovinnij hor vibuduvali novi shodinki i stvorili novij monumentalnij vivtar ta dekor v stili baroko Buontalenti buv takozh avtorom novogo golovnogo fasadu gotichnoyi cerkvi v stili baroko skulpturnij dekor kotrogo doruchili stvoriti skulptorovi 1556 1613 Florenciya perezhivala ne najkrashi chasi i sporud v stili baroko v misti bulo obmal Baroko u Florenciyi ne otrimalo poshirennya i maye lishe poodinoki jogo zrazki Odnim z nih i stala cerkva Santa Trinita ta yiyi golovnij fasad Vidomi pam yatki mistectva pov yazani z cerkvoyu Santa TrinitaHud Dzhovanni Toskani Oplakuvannya Hrista kaplicya Ardingelli Plan Florenciyi z cerkvoyu Santa Trinita ta kolonoyu na ploshi podarovanoyu papoyu rimskim Kaplicya Madzhore nadgrobok Bondzhanni Kaplicya Sasetti Zhitiye Sv Franciska Assizkogo freski roboti Domeniko Girlyandajo Vivtar Chimabue Maesta peredanij u galereyu Uffici Freska Sv Trijcya anonim XV stolittya Stigmati Sv Franciska Assizkogo hud Paolo Uchello Prichastya Mariyi Yegipetskoyi sinopiya Freski hud Domeniko Girlandajo Kaplicya Davicci vivtar Propovid Ivana Hrestitelya hud Franchesko Kurradi 1649 r Kaplicya Kyali Serinyi Mistichni zaruchini Sv Katerini Aleksandrijskoyi freska roboti Spinello Aretino Kaplicya Andingelli vivtar roboti Benedetto da Roveccano hud Dzhovanni Toskani Kaplicya Strocci arhitektor Lorenco Giberti Blagovishennya roboti Yakopo da Empoli skulpturi alegoriyi Miru ta Skromnosti roboti Dzhovanni Kachchini 1603 r Kaplicya Sasetti Zhitiye Sv Franciska Assizkogo freski roboti Domeniko Girlandajo Kaplicya Bombeni nadgrobok roboti Bernardo Rossellino Kaplicya Spini P yetro Bernini Svyata Trijcya relyef na golovnomu fasadi Vivtar Chimabue Maesta peredanij u galereyu Uffici Rizbleni dveri z zobrazhennyam svyatih ordenu valombrozian Kayattya Mariyi Magdalini Deziderio da Settinyano Kaplicya Dzhanfilyacci Domeniko Girlyandajo Pokloninnya pastuhiv i donatori 1485 r kaplicya Sasetti Kaplicya Bartolini Salimbeni Hud Lorenco Monako Freska Ivan Hrestitel Hud Lorenco Monako Blagovishennya kaplicya Bartolini Salimbeni Spinello Aretino Freska Mistichni zaruchini Katerini Aleksandrijskoyi kaplicya Kyali Serinyi Kaplicya Kompanyi Kaplicya Davancati nadgrobok Dzhuliano Davancati Kaplicya Davicci Kaplicya Spini viglyad z golovnoyi navi Kaplicya Strocci na vivtari Blagovishennya roboti Yakopo da Empoli Kaplicya Uzimbardi barokove sklepinnya 1643 roku z dekorom roboti Fabricio Boski ta Matteo Roselli Kaplicya Uzimbardi zagalnij viglyadOriginalni vivtarni shodinki roboti BuontalentiVivtarni shodinki roboti Buontalenti pereneseni do cerkvi Florenciya bula vidomim centrom manyerizmu v Italiyi Majstri florentijskogo manyerizmu pershoyi generaciyi majstri visokoyi obdarovanosti i erudiciyi aktivno rozroblyali temu shodinok pervisno v teoriyi pomitno menshe v praktici Poshtovhom do rozrobok mozhna vvazhati proekt vigadlivih i cilkom manyeristichnih shodinok zaproponovanih i realizovanih Mikelandzhelo Buonarroti u florentijskij biblioteci Laurenciana Nemozhlivist realizaciyi zadumiv spriyala poyavi vigadlivih i nadto nezvichnih shodinok v malyunkah manyeristiv chastkovo u freskovomu zhivopisu Chasto zvertavsya do stvorennya variantiv shodinok i postijno demonstruvavshij erudiciyu Dzhordzho Vazari yak u vlasnih kartinah Kuznya boga Vulkana Prorok Eleazar obidvi galereya Uffici tak i u vlasnih freskah freski palacco Kanchelleriya Rim Bernardo Buontalenti buv majstrom perehidnoyi dobi vid piznogo manyerizmu do rannogo baroko Cya obstavina osoblivo vidbilas u stvorenni nim 1574 roku originalnogo variantu vivtarnih shodinok u cerkvi Santa Trinita Buontalenti stvoriv iz shodinok spravzhnij art ob yekt cikavo obrobivshi i ozdobivshi shodinki balyasinami relyefami Nezvichnoyu nache viliplenoyu z gnuchkoyi glini bula seredina shodovogo majdanchika sho bula visunuta upered i pidtrimana kam yanimi kronshtejnami U XIX stolitti bula rishuche i neoberezhno provedena restavraciya cerkvi Santa Trinita koli z neyi varvarski vidalili barokovi ozdobi barokovij vivtar i shodinki roboti Buontalenti a cerkvu silomic povertali do dobi gotiki kotru vvazhali todi prestizhnoyu Ale porujnuvati shodinki roboti Buontalenti navit v XIX st ne navazhilis Yih vidalili i perenesli v cerkvu u Florenciyi Barokovij fasad cerkviFasad cerkvi nese risi piznogo florentijskogo manyerizmu i rannogo baroko Ce odnak tipovij produkt miscevoyi kulturi bo ye prikladom fasadnoyi arhitekturi nibi nakladenoyi na starovinnij fasad i malo pov yazanoyi zi strukturoyu samoyi cerkvi Osoblivo ce pomitno v kruglomu vikni sho ne nese svitla v prostir cerkvi Lishtva kruglogo vikna stvorena za zrazkami manyeristichnih ornamentiv Dekor fasadu simetrichnij i lishe nagaduye inshi barokovi zrazki ale maye originalne yih traktuvannya Pershij yarus utvoryuyut pilyastri sho podilyayut jogo na tri chastini Ale starovinna cerkva z pribudovami shirsha za barokovij fasad tomu yiyi liva chastina vkrita diamantovim rustom i nisheyu zi skulpturoyu svyatogo a prava prostim viglazhenim tinkom niyak ne uzgodzhenim iz dekorom isnuyuchogo fasadu Rizbleni derev yani dveri datuyut 1640 rokom Skulptura Sv Aleksiya ta relyef nad golovnimi dverima robota Dzhovanni Battista Kachchini 1594 roku Restavraciya fasadu v XIX ta v XX st spriyala vtrati dekilkoh detalej fasadu sho zrobilo jogo desho provincijnim i zasushenim Cerkva nini zatisnuta v suchasnij i vishij za cerkvu miscevij zabudovi sho pozbavilo hram monumentalnosti i znachushosti istorichno vartisnoyi sporudi v perspektivi ploshi V 20 st Kam yana cerkva nabula viglyadu tinavnoyi baziliki z korotkim transeptom V pivnichnij chastini transeptu vibudovana monastirska dzvinicya Vprodovzh stolit v cerkvi oblashtovano dvacyat privatnih kaplic riznih bagatih rodin Florenciyi Na ploshi pered cerkvoyu vstanovleno kam yanu kolonu vilomanu v rimskih termah Karakalli i podarovanu papoyu rimskim Piyem IV gercogu Kozimo I de Medichi dlya oblashtuvannya 1565 roku monumentu na chest peremogi Kozimo I u bataliyi pri Montemurlo Kolona maye nazvu stovp Yusticiyi Cerkva postrazhdala vid poveni 1966 roku tomu buli provedeni protiavarijni ta konservativni roboti a takozh chergova restavraciya Cerkva i nini maye status maloyi baziliki zalishayuchis vazhlivim oseredkom florentijskogo mistectva riznih stolit Cerkva Santa Trinita zanesena do pereliku vsesvitnoyi spadshini mista Florenciya Dvorik cerkvi vibrani fotoDzherelaBorsook Eve Vincent Cronin general editor ed The Companion Guide to Florence Harper Collins 1991 str 187 191 ISBN 000215139 1 Mariella Zoppi e Cristina Donati Guida ai chiostri e cortili di Firenze bilingue Alinea Editrice Firenze 1997 Guida d Italia Firenze e provincia Guida Rossa Touring Club Italiano Milano 2007PrimitkiarchINFORM 1994 d Track Q265049 Vazari s 343 Dzhordzho Vazari Zhittyepisi t 5 M 1971PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Cerkva Svyatoyi Trijci Florenciya Div takozhMistectvo Italiyi Gotika Vidrodzhennya Arhitektura baroko Chimabue Domeniko Girlandajo P yetro Bernini Nadgrobok Florentijska hudozhnya shkola