Ходжааба́дський район (узб. Хўжаобод тумани, Xo’jaobod tumani) — один з 14 районів (туманів) Андижанської області Узбекистану. Розташований в південно-східній її частині.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMll3TDB4dlkyRjBhVzl1WDI5bVgxaHZKVVV5SlRnd0pUazVhbUZ2WW05a1gwUnBjM1J5YVdOMFgybHVYMEZ1WkdscWIyNWZVSEp2ZG1sdVkyVXVjRzVuTHpJMU1IQjRMVXh2WTJGMGFXOXVYMjltWDFodkpVVXlKVGd3SlRrNWFtRnZZbTlrWDBScGMzUnlhV04wWDJsdVgwRnVaR2xxYjI1ZlVISnZkbWx1WTJVdWNHNW4ucG5n.png)
Був утворений 29 вересня 1926 року. У 1973 році відокремлено Джалакудуцький район, в 1992 році — Булакбашинський район.
Площа району становить 230 км².
Населення становить 86,6 тис. осіб. Більшу частину складають узбеки. Проживають також таджики, росіяни, татари, киргизи, уйгури, турки, азербайджанці, корейці та інші народи. Щільність населення становить 378 чол./км².
Район складається з 1 міста (шахарі) — Ходжаабад та 4 сільських рад (кішлак-фукаролар-їгині) — Бірлашган, Манак, Алтин-Вадій, Ходжаабад.
Адміністративний центр — місто Ходжаабад.
Природа
На півдні знаходяться гори та , що входять до Алайського хребта. Найвища точка — 1 457 м. На північному заході — адири. Інша частина — низовина.
Корисні копалини — нафта, природний газ, вапняк, щебінь, граніт.
Клімат різко континентальний. Пересічні температури липня +26,7 °C, січня 3,5 °C. Мінімальна температура −26 °C, максимальна +45 °C. За рік випадає в середньому 300—350 мм опадів.
Територією району проходять канали — Шахрихансай, та . Є 5 насосних станцій.
Ґрунти в адирній частині світлі та типові сіроземи.
На цілинних ділянках зростають осока, мятлик цибульчастий, полин ферганська, полин червона, в'юнок, очерет та інші рослини. Серед диких тварин поширені заєць, лисиця, дика кішка, борсук, вовк, їжатець, тушканчики, кріт, щури, птахи (кеклик, перепілка, зозуля, шпак, шпак індійський, вивільга, жайворонок, плиска, голуб, синиця, качки, галка, сиворакша, одуд, дятел, сорокопуд, беркут, балабан, лунь та інші), ящірки, змії. У водоймах водиться сом, короп, маринка, короп тощо.
Див. також
Посилання
- Сайт Андижанського обласного хокіміяту[недоступне посилання з липня 2019](рос.)
![]() | Це незавершена стаття з географії Узбекистану. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Ця стаття недостатньо . |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Hodzhaaba dskij rajon uzb Hyzhaobod tumani Xo jaobod tumani odin z 14 rajoniv tumaniv Andizhanskoyi oblasti Uzbekistanu Roztashovanij v pivdenno shidnij yiyi chastini Roztashuvannya rajonu na karti oblasti Buv utvorenij 29 veresnya 1926 roku U 1973 roci vidokremleno Dzhalakuduckij rajon v 1992 roci Bulakbashinskij rajon Plosha rajonu stanovit 230 km Naselennya stanovit 86 6 tis osib Bilshu chastinu skladayut uzbeki Prozhivayut takozh tadzhiki rosiyani tatari kirgizi ujguri turki azerbajdzhanci korejci ta inshi narodi Shilnist naselennya stanovit 378 chol km Rajon skladayetsya z 1 mista shahari Hodzhaabad ta 4 silskih rad kishlak fukarolar yigini Birlashgan Manak Altin Vadij Hodzhaabad Administrativnij centr misto Hodzhaabad PrirodaNa pivdni znahodyatsya gori ta sho vhodyat do Alajskogo hrebta Najvisha tochka 1 457 m Na pivnichnomu zahodi adiri Insha chastina nizovina Korisni kopalini nafta prirodnij gaz vapnyak shebin granit Klimat rizko kontinentalnij Peresichni temperaturi lipnya 26 7 C sichnya 3 5 C Minimalna temperatura 26 C maksimalna 45 C Za rik vipadaye v serednomu 300 350 mm opadiv Teritoriyeyu rajonu prohodyat kanali Shahrihansaj ta Ye 5 nasosnih stancij Grunti v adirnij chastini svitli ta tipovi sirozemi Na cilinnih dilyankah zrostayut osoka myatlik cibulchastij polin ferganska polin chervona v yunok ocheret ta inshi roslini Sered dikih tvarin poshireni zayec lisicya dika kishka borsuk vovk yizhatec tushkanchiki krit shuri ptahi keklik perepilka zozulya shpak shpak indijskij vivilga zhajvoronok pliska golub sinicya kachki galka sivoraksha odud dyatel sorokopud berkut balaban lun ta inshi yashirki zmiyi U vodojmah voditsya som korop marinka korop tosho Div takozhFerganska dolinaPosilannyaSajt Andizhanskogo oblasnogo hokimiyatu nedostupne posilannya z lipnya 2019 ros Ce nezavershena stattya z geografiyi Uzbekistanu Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi Cya stattya nedostatno ilyustrovana Vi mozhete dopomogti proyektu dodavshi zobrazhennya do ciyeyi statti