Фемелі́ді Володи́мир Олекса́ндрович (29 липня 1905, Одеса — 30 жовтня 1931, Одеса) — український композитор грецького походження, диригент, один з основоположників української опери і балету.
Фемеліді Володимир Олександрович | |
---|---|
Основна інформація | |
Дата народження | 16 (29) липня 1905 |
Місце народження | Одеса, Херсонська губернія, Російська імперія |
Дата смерті | 3 жовтня 1931 (26 років) |
Місце смерті | Одеса, Українська СРР, СРСР |
Поховання | Другий християнський цвинтар |
Професії | оперний композитор |
Освіта | Одеська національна музична академія імені А. В. Нежданової |
Батько | Q16711465? |
Життєпис
Народився 29 липня (червня?) 1905 року в інтелігентній, аристократичній сім'ї. Мати майбутнього композитора, Олена Олександрівна Лебединська (1877—1957), походила з Харківщини, з української шляхетної родини. Вона грала на фортепіано, мала гарний голос. Саме мати помітила музичні здібності сина. Заможною та впливовою людиною був дід Володимира — , грек за походженням, купець, судновласник, благодійник, міський голова та почесний громадянин Аккермана (нині м. Білгород-Дністровський). Батько (1872—1937) — відомий одеський юрист, член окружного суду в чині генерала, автор фундаментальної монографії «Російський нотаріат» (рос. «Русский нотариат», СПб, 1902) — був людиною високоерудованою і талановитою: володів багатьма іноземними мовами, був першим в європейському літературознавстві автором монографії, присвяченої творчості Г. Сенкевича (Одеса,1904), перекладав давньоримських поетів, більше 20 років працював над «Енциклопедією художньої літератури і мистецтва».
Володимир ріс жвавою, допитливою дитиною, мав феноменальну пам'ять, прекрасний музичний слух, грав на фортепіано, писав вірші, захоплювався театром.
В 1921 році він стає студентом історичного факультету Одеського університету. Юнак цікавиться історією, археологією, літературою, образотворчим мистецтвом. Але перемагає любов до музики. 1924 року він залишає університет і вступає до Одеського музично-драматичного інституту, навчаючись одночасно на двох факультетах — композиторському та диригентському. Викладачами Володимира Фемеліді були професори В. А. Золотарьов та П. У. Молчанов (теорія композиції) і Г. А. Столяров (диригування). В цей період з'являються перші композиторські спроби молодого автора: фортепіанні і вокальні мініатюри, камерно-інструментальні твори (соната для фортеріано, фортепіанне тріо, струнний квартет) та вокальні твори. Поступово, наполегливо працюючи, Фемеліді підходить до масштабніших творів: концерт для скрипки з оркестром, концерт для фортепіано з оркестром, вокально-симфонічні поеми.
1927 року 22-річний композитор створює симфонію «Ювілейна», присвячену десятій річниці Жовтневої революції — одну з перших симфонічних спроб в українській музиці на революційну тему. В цьому ж році Фемеліді вперше публічно виступає як диригент на концерті-звіті студентів диригентського класу професора Г. А. Столярова.
У 1928 році композитор створює низку нових творів: «Класична симфонія» (в стилі XVIII ст.) № 2, вокальний цикл «Вісім пісень на єврейські теми», музику до п'єси Х. Бенавенте «Гра інтересів».
1929 року Фемеліді пише оперу «Розлом» за однойменною п'єсою Б. Лавреньова. Прем'єра твору відбулася 7 листопада того ж року в Одесі (диригент С. Столерман, режисер Я. Гречнєв, художник Г. Павлова). Велику допомогу в постановці опери надали провідні актори українського драматичного театру, на сцені якого йшла в цей час п'єса В. Лавреньова, Ю. Шумський, А. Бучма та інші.
У січні 1930 року опера «Розлом» з успіхом ставиться в Баку, в її підготовці бере активну участь сам композитор.
1930 року Фемеліді створює один з перших українських балетів — «Карманьйола». В його основу покладено тему Великої французької революції 1789—1794 рр. Композитор змальовує переживання юної француженки Карманьйоли, скривдженної знатним маркізом. Її патріотичні поривання стали символом боротьби народу проти короля і дворянства.
Прем'єра балету «Карманьйола» відбулася 17 жовня 1930 року на сцені Одеського театру (лібретист П. Кривень, режисер-постановник М. Мойсєєв, диригент М. Покровський, художник І. Назаров). В партитуру балету було введено нові для українського балетного театру виражальні засоби (прозові діалоги, вигуки, хор). Протягом зимового сезону 1930—1931 року балет з великим успіхом пройшов на сцені театру 40 разів.
В кінці 1930 року Фемеліді працює над трьома оперними творами: пише радіооперу «Панцирник Потьомкін», прем'єра якої на одеському радіо відбулася 27 червня 1931 року, та оперу «Буревісник» на цей же сюжет. Разом з батьком створює лібретто «Цезар і Клеопатра» за п'єсою Б. Шоу та перші сцени цієї опери.
Передчасна смерть обірвала інтенсивну творчу працю митця. Володимир Фемеліді застудився на спектаклі, диригуючи «Карманьйолою», що призвело до тяжкого легеневого захворювання. Композитор пішов із життя 30 жовтня 1931 року.
Композитор Д. Д. Шостакович, який знав Володимира Фемеліді, писав:
![]() | Він був на диво симпатичною і доброзичливою людиною. Він володів дуже великим композиторським обдарованням. В його балеті «Карманьйола» багато чудової музики. Писав він дуже швидко і дуже кваліфіковано. Здебільшого він не писав ескізів і чернеток, писав прямо партитуру. Радянська музика в його особі втратила видатного композитора. Коли б він залишився живий, він створив би багато чудових творів. | ![]() |
Опера «Розлом» та балет «Карманьйола» з успіхом ставилися в Україні та інших республіках і після смерті композитора.
У квітні 1932 року українські хореографи П. Вірський та М. Болотов поставили балет «Карманьйола» у Московському художньому театрі балету, керованому .
У 1932 році постановку опери «Розлом» здійснив Київський оперний театр (диригент О. Брон, режисер-постановник В. Манзій, художники І. Курочка-Армашевський та Н. Алексєєва).
У сезоні 1932—1933 років оперу «Розлом» ставив Харківський театр опери та балету (диригент А. Маргулян). Серед виконавців були відомі оперні співаки Ю. Кипоренко-Доманський — Годун, М. Гришко — Штубе, З. Гайдай — Ксенія.
Твори
- Концерт для скрипки з оркестром (1926)
- Концерт для фортепіано з оркестром (1926)
- Вокально-симфонічна поема на сл. В. Жуковського «Ундіна» (1926)
- Соната для фортепіано (1927)
- Тріо для фортепіано, скрипки, віолончелі (1927)
- Струнний квартет (1927)
- «Danza exotica» («Екзотичний танець») для струнного квартету (1927)
- Три романси для сопрано у супроводі камерного ансамблю (1927):
- «Зірка маїр», сл. К. Бальмонта;
- «Елегія», сл. О. Пушкіна;
- «Весна. Монастирська», сл. С. Городецького.
- Перша симфонія «Ювілейна» (1927)
- «У приказних воріт» — вокально-оркестрова сцена для сопрано або тенора і баритона з оркестром на слова О. Толстого (1927—1928)
- «Лукомор'є» («Присказка») — поема для голосу й оркестру на сл. О. Пушкіна (1927—1928)
- Друга симфонія «Класична» (в стилі XVIII ст.) (1928)
- «Вісім пісень на єврейські теми» для голосу в супроводі фортепіано (1928)
- Музика до п'єси «Гра інтересів» Х. Бенавенте (1928)
- «Розлом» — героїко-революційна драма за п'єсою Б. Лавреньова (1929)
- «Карманьйола» — пантомімо-драматичне дійство, балет (1930)
- «Панцирник Потьомкін» — радіоопера (1930)
- «Буревісник» — героїчна епопея (ескізи) (1931)
- «Цезар і Клеопатра» — опера за п'єсою Б. Шоу (ескізи) (1931)
Пам'ять
На будинку по вул. Пироговській, 5 в Одесі, де жив композитор, встановлено меморіальну дошку.
Примітки
- Театральная энциклопедия. Т. 5 : Табакова — Ягушин. — Москва, 1967. — С. 445—446. — (рос.)
- Гнатів Т. Композитор-реформатор [Володимир Фемеліді] / Тамара Гнатів // Музика. — 2005. — № 3. — С. 24—25 : фот.
- Михаил Фемелиди — купец, судовладелец, Городской голова (рос.) .
- (рос.) . Архів оригіналу за 23 січня 2022. Процитовано 23 січня 2022.
- Клин, В. «Романтична соната» В. Фемеліді (PDF).
- Гордійчук М. Українська радянська симфонічна музика / М. Гордійчук. — Київ: Муз. Україна, 1969. — С. 52—57.
- Гнатів Т. Володимир Фемеліді. — Київ: Муз. Україна,1974. — 40 с.
- Історія української музики. Т.4 : 1917—1941. — Київ: Наукова думка, 1992. — С. 393—397.
- Станішевький Ю. Український радянський балет. — Київ: Мистецтво, 1963. — С. 27—33.
- Український балет 30-50-х рр.
- Гнатів Т. Історія одного листа / Тамара Гнатів // Науковий вісник Національної музичної академії України імені П. І. Чайковського. Вип. 66 : Шостакович та XXI століття: зб. статей. — Київ, 2007. — С. 433—438.
- Милославський К. Харківський театр опери та балету ім. М. В. Лисенка / К. Милославський, П. Івановський, Г. Штоль. — Київ: Мистецтво, 1965. — С.49.
- Одесский форум : Люди, прославившие наш город (рос.) .
Посилання
Фемелиди Владимир Александрович // Московское общество греков URL: https://www.greekmos.ru/femelidi_vladimir/ (рос.)
Джерела
- Гнатів Т. Володимир Фемеліді. — Київ: Муз. Україна, 1974. — 40 с. : фот.
- Довженко В. Нариси з історії української радянської музики. Ч. 1. — Київ. 1957. — С. 62, 125, 182, 189—190,197.
- Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
- Загайкевич М.П. Українська балетна музика. — Київ: Наукова думка, 1969. — С. 71—76.
- Клин В. Л. Українська радянська фортепіанна музика (1917—1977). — Київ: Наукова думка, 1980. — С. 286—287.
- Мистецтво України : Біографічний довідник / упоряд.: А. В. Кудрицький, М. Г. Лабінський ; за ред. А. В. Кудрицького. — К. : «Українська енциклопедія» ім. М. П. Бажана, 1997. — 700 с. — .
- Муха А. Композитори України та української діаспори: довідник. — Київ: Муз. Україна, 2004. — С.305. —
- Станішевський Ю. Балетний театр України: 225 років історії. — Київ: Муз. України, 2003. — С. 77—79. —
- Станішевський Ю. Національний академічний театр опери та балету України імені Тараса Шевченка: історія і сучасність — Київ: Муз. Україна, 2002. — С. 158, 159, 168, 333, 335, 349, 697. —
![]() | Це незавершена стаття про українського музиканта чи музикантку. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Femeli di Volodi mir Oleksa ndrovich 29 lipnya 1905 19050729 Odesa 30 zhovtnya 1931 Odesa ukrayinskij kompozitor greckogo pohodzhennya dirigent odin z osnovopolozhnikiv ukrayinskoyi operi i baletu Femelidi Volodimir OleksandrovichOsnovna informaciyaData narodzhennya16 29 lipnya 1905Misce narodzhennyaOdesa Hersonska guberniya Rosijska imperiyaData smerti3 zhovtnya 1931 1931 10 03 26 rokiv Misce smertiOdesa Ukrayinska SRR SRSRPohovannyaDrugij hristiyanskij cvintarProfesiyiopernij kompozitorOsvitaOdeska nacionalna muzichna akademiya imeni A V NezhdanovoyiBatkoQ16711465 ZhittyepisNarodivsya 29 lipnya chervnya 1905 roku v inteligentnij aristokratichnij sim yi Mati majbutnogo kompozitora Olena Oleksandrivna Lebedinska 1877 1957 pohodila z Harkivshini z ukrayinskoyi shlyahetnoyi rodini Vona grala na fortepiano mala garnij golos Same mati pomitila muzichni zdibnosti sina Zamozhnoyu ta vplivovoyu lyudinoyu buv did Volodimira grek za pohodzhennyam kupec sudnovlasnik blagodijnik miskij golova ta pochesnij gromadyanin Akkermana nini m Bilgorod Dnistrovskij Batko 1872 1937 vidomij odeskij yurist chlen okruzhnogo sudu v chini generala avtor fundamentalnoyi monografiyi Rosijskij notariat ros Russkij notariat SPb 1902 buv lyudinoyu visokoerudovanoyu i talanovitoyu volodiv bagatma inozemnimi movami buv pershim v yevropejskomu literaturoznavstvi avtorom monografiyi prisvyachenoyi tvorchosti G Senkevicha Odesa 1904 perekladav davnorimskih poetiv bilshe 20 rokiv pracyuvav nad Enciklopediyeyu hudozhnoyi literaturi i mistectva Volodimir ris zhvavoyu dopitlivoyu ditinoyu mav fenomenalnu pam yat prekrasnij muzichnij sluh grav na fortepiano pisav virshi zahoplyuvavsya teatrom V 1921 roci vin staye studentom istorichnogo fakultetu Odeskogo universitetu Yunak cikavitsya istoriyeyu arheologiyeyu literaturoyu obrazotvorchim mistectvom Ale peremagaye lyubov do muziki 1924 roku vin zalishaye universitet i vstupaye do Odeskogo muzichno dramatichnogo institutu navchayuchis odnochasno na dvoh fakultetah kompozitorskomu ta dirigentskomu Vikladachami Volodimira Femelidi buli profesori V A Zolotarov ta P U Molchanov teoriya kompoziciyi i G A Stolyarov diriguvannya V cej period z yavlyayutsya pershi kompozitorski sprobi molodogo avtora fortepianni i vokalni miniatyuri kamerno instrumentalni tvori sonata dlya forteriano fortepianne trio strunnij kvartet ta vokalni tvori Postupovo napoleglivo pracyuyuchi Femelidi pidhodit do masshtabnishih tvoriv koncert dlya skripki z orkestrom koncert dlya fortepiano z orkestrom vokalno simfonichni poemi 1927 roku 22 richnij kompozitor stvoryuye simfoniyu Yuvilejna prisvyachenu desyatij richnici Zhovtnevoyi revolyuciyi odnu z pershih simfonichnih sprob v ukrayinskij muzici na revolyucijnu temu V comu zh roci Femelidi vpershe publichno vistupaye yak dirigent na koncerti zviti studentiv dirigentskogo klasu profesora G A Stolyarova U 1928 roci kompozitor stvoryuye nizku novih tvoriv Klasichna simfoniya v stili XVIII st 2 vokalnij cikl Visim pisen na yevrejski temi muziku do p yesi H Benavente Gra interesiv 1929 roku Femelidi pishe operu Rozlom za odnojmennoyu p yesoyu B Lavrenova Prem yera tvoru vidbulasya 7 listopada togo zh roku v Odesi dirigent S Stolerman rezhiser Ya Grechnyev hudozhnik G Pavlova Veliku dopomogu v postanovci operi nadali providni aktori ukrayinskogo dramatichnogo teatru na sceni yakogo jshla v cej chas p yesa V Lavrenova Yu Shumskij A Buchma ta inshi U sichni 1930 roku opera Rozlom z uspihom stavitsya v Baku v yiyi pidgotovci bere aktivnu uchast sam kompozitor 1930 roku Femelidi stvoryuye odin z pershih ukrayinskih baletiv Karmanjola V jogo osnovu pokladeno temu Velikoyi francuzkoyi revolyuciyi 1789 1794 rr Kompozitor zmalovuye perezhivannya yunoyi francuzhenki Karmanjoli skrivdzhennoyi znatnim markizom Yiyi patriotichni porivannya stali simvolom borotbi narodu proti korolya i dvoryanstva Prem yera baletu Karmanjola vidbulasya 17 zhovnya 1930 roku na sceni Odeskogo teatru libretist P Kriven rezhiser postanovnik M Mojsyeyev dirigent M Pokrovskij hudozhnik I Nazarov V partituru baletu bulo vvedeno novi dlya ukrayinskogo baletnogo teatru virazhalni zasobi prozovi dialogi viguki hor Protyagom zimovogo sezonu 1930 1931 roku balet z velikim uspihom projshov na sceni teatru 40 raziv V kinci 1930 roku Femelidi pracyuye nad troma opernimi tvorami pishe radiooperu Pancirnik Potomkin prem yera yakoyi na odeskomu radio vidbulasya 27 chervnya 1931 roku ta operu Burevisnik na cej zhe syuzhet Razom z batkom stvoryuye libretto Cezar i Kleopatra za p yesoyu B Shou ta pershi sceni ciyeyi operi Peredchasna smert obirvala intensivnu tvorchu pracyu mitcya Volodimir Femelidi zastudivsya na spektakli diriguyuchi Karmanjoloyu sho prizvelo do tyazhkogo legenevogo zahvoryuvannya Kompozitor pishov iz zhittya 30 zhovtnya 1931 roku Kompozitor D D Shostakovich yakij znav Volodimira Femelidi pisav Vin buv na divo simpatichnoyu i dobrozichlivoyu lyudinoyu Vin volodiv duzhe velikim kompozitorskim obdarovannyam V jogo baleti Karmanjola bagato chudovoyi muziki Pisav vin duzhe shvidko i duzhe kvalifikovano Zdebilshogo vin ne pisav eskiziv i chernetok pisav pryamo partituru Radyanska muzika v jogo osobi vtratila vidatnogo kompozitora Koli b vin zalishivsya zhivij vin stvoriv bi bagato chudovih tvoriv Opera Rozlom ta balet Karmanjola z uspihom stavilisya v Ukrayini ta inshih respublikah i pislya smerti kompozitora U kvitni 1932 roku ukrayinski horeografi P Virskij ta M Bolotov postavili balet Karmanjola u Moskovskomu hudozhnomu teatri baletu kerovanomu U 1932 roci postanovku operi Rozlom zdijsniv Kiyivskij opernij teatr dirigent O Bron rezhiser postanovnik V Manzij hudozhniki I Kurochka Armashevskij ta N Aleksyeyeva U sezoni 1932 1933 rokiv operu Rozlom staviv Harkivskij teatr operi ta baletu dirigent A Margulyan Sered vikonavciv buli vidomi operni spivaki Yu Kiporenko Domanskij Godun M Grishko Shtube Z Gajdaj Kseniya TvoriKoncert dlya skripki z orkestrom 1926 Koncert dlya fortepiano z orkestrom 1926 Vokalno simfonichna poema na sl V Zhukovskogo Undina 1926 Sonata dlya fortepiano 1927 Trio dlya fortepiano skripki violoncheli 1927 Strunnij kvartet 1927 Danza exotica Ekzotichnij tanec dlya strunnogo kvartetu 1927 Tri romansi dlya soprano u suprovodi kamernogo ansamblyu 1927 Zirka mayir sl K Balmonta Elegiya sl O Pushkina Vesna Monastirska sl S Gorodeckogo Persha simfoniya Yuvilejna 1927 U prikaznih vorit vokalno orkestrova scena dlya soprano abo tenora i baritona z orkestrom na slova O Tolstogo 1927 1928 Lukomor ye Priskazka poema dlya golosu j orkestru na sl O Pushkina 1927 1928 Druga simfoniya Klasichna v stili XVIII st 1928 Visim pisen na yevrejski temi dlya golosu v suprovodi fortepiano 1928 Muzika do p yesi Gra interesiv H Benavente 1928 Rozlom geroyiko revolyucijna drama za p yesoyu B Lavrenova 1929 Karmanjola pantomimo dramatichne dijstvo balet 1930 Pancirnik Potomkin radioopera 1930 Burevisnik geroyichna epopeya eskizi 1931 Cezar i Kleopatra opera za p yesoyu B Shou eskizi 1931 Pam yatNa budinku po vul Pirogovskij 5 v Odesi de zhiv kompozitor vstanovleno memorialnu doshku PrimitkiTeatralnaya enciklopediya T 5 Tabakova Yagushin Moskva 1967 S 445 446 ros Gnativ T Kompozitor reformator Volodimir Femelidi Tamara Gnativ Muzika 2005 3 S 24 25 fot Mihail Femelidi kupec sudovladelec Gorodskoj golova ros ros Arhiv originalu za 23 sichnya 2022 Procitovano 23 sichnya 2022 Klin V Romantichna sonata V Femelidi PDF Gordijchuk M Ukrayinska radyanska simfonichna muzika M Gordijchuk Kiyiv Muz Ukrayina 1969 S 52 57 Gnativ T Volodimir Femelidi Kiyiv Muz Ukrayina 1974 40 s Istoriya ukrayinskoyi muziki T 4 1917 1941 Kiyiv Naukova dumka 1992 S 393 397 Stanishevkij Yu Ukrayinskij radyanskij balet Kiyiv Mistectvo 1963 S 27 33 Ukrayinskij balet 30 50 h rr Gnativ T Istoriya odnogo lista Tamara Gnativ Naukovij visnik Nacionalnoyi muzichnoyi akademiyi Ukrayini imeni P I Chajkovskogo Vip 66 Shostakovich ta XXI stolittya zb statej Kiyiv 2007 S 433 438 Miloslavskij K Harkivskij teatr operi ta baletu im M V Lisenka K Miloslavskij P Ivanovskij G Shtol Kiyiv Mistectvo 1965 S 49 Odesskij forum Lyudi proslavivshie nash gorod ros PosilannyaFemelidi Vladimir Aleksandrovich Moskovskoe obshestvo grekov URL https www greekmos ru femelidi vladimir ros DzherelaGnativ T Volodimir Femelidi Kiyiv Muz Ukrayina 1974 40 s fot Dovzhenko V Narisi z istoriyi ukrayinskoyi radyanskoyi muziki Ch 1 Kiyiv 1957 S 62 125 182 189 190 197 Enciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 Zagajkevich M P Ukrayinska baletna muzika Kiyiv Naukova dumka 1969 S 71 76 Klin V L Ukrayinska radyanska fortepianna muzika 1917 1977 Kiyiv Naukova dumka 1980 S 286 287 Mistectvo Ukrayini Biografichnij dovidnik uporyad A V Kudrickij M G Labinskij za red A V Kudrickogo K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 1997 700 s ISBN 5 88500 071 9 Muha A Kompozitori Ukrayini ta ukrayinskoyi diaspori dovidnik Kiyiv Muz Ukrayina 2004 S 305 ISBN 966 8259 08 4 Stanishevskij Yu Baletnij teatr Ukrayini 225 rokiv istoriyi Kiyiv Muz Ukrayini 2003 S 77 79 ISBN 966 8259 04 1 Stanishevskij Yu Nacionalnij akademichnij teatr operi ta baletu Ukrayini imeni Tarasa Shevchenka istoriya i suchasnist Kiyiv Muz Ukrayina 2002 S 158 159 168 333 335 349 697 ISBN 966 95024 4 6 Ce nezavershena stattya pro ukrayinskogo muzikanta chi muzikantku Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi