Літургія годин (лат. Liturgia horarum) — загальна назва богослужінь Католицької церкви латинського обряду, що справляються у різні пори дня з метою освячення часу, а також назва книги, що містить тексти цих богослужінь. Як зазначається у Катехизмі, Літургія годин являє собою «публічну молитву Церкви…, у якій вірні (клір, особи посвяченого життя і миряни) виконують своє царське священство охрещених… є справді голосом самої Нареченої, яка звертається до свого Нареченого; це також молитва Христа і Його Тіла до Бога Отця».
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJpTDBOaGRHaHZiR2xqTFVKdmIyc3RiMll0ZEdobExVaHZkWEp6WHpJd01EVXRNVEF0TWprdWFuQm5Mekl5TUhCNExVTmhkR2h2YkdsakxVSnZiMnN0YjJZdGRHaGxMVWh2ZFhKelh6SXdNRFV0TVRBdE1qa3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
Назва «Літургія годин» утвердилась у ході літургійної реформи після Другого Ватиканського собору. До того часу протягом століть богослужіння добового кола іменувалося «Офіцій» (Officium divinum), а книга, по якій відбувалася Літургія годин, іменувалася «Бревіарій» (Breviarium). Ці терміни інколи використовуються і в сучасності, зокрема в історичному музикознавстві.
В православних церквах подібні богослужіння називаються часами, а відповідна богослужбова книга — часословом або молитвословом.
Історія
Відправлення літургійних годин були відомі ще в юдейській практиці. Так, згідно зі Священним Писанням, Бог наказав Ааронові та його священикам складати ранкові та вечірні жертви (Вих. 29:38-29). У часи Вавилонської неволі (587-521 рр. до Христа), служіння, які складалися з читання Тори, співання псалмів та гімнів, відправлялися у перших синагогах. Вказівки на кількаразові служіння містять у псалмах Давида: «Сім раз на день я тебе хвалю за твої присуди справедливі» (Пс. 119:164), «Увечері й уранці й опівдні я квилитиму й стогнатиму, і мій голос він почує» (Пс. 55, 18).
Раннє християнство
За часів Римської імперії юдеї (і пізніше — ранні християни) почали слідувати римському розпорядку дня з виділенням періодів часу для молитви. У містах Римської імперії удар дзвону на форумі близько 6 години ранку сповіщав початок робочого дня (prima, першу годину), потім дзвін бив знову о дев'ятій ранку (tertia, третя година), опівдні сповіщав про обідню перерву (sexta, шосту годину), о третій годині пополудні знову скликав людей на роботу (nona, дев'ята година), і, нарешті, оголошував про завершення дня о шостій годині вечора (час вечірньої молитви).
Коли християни почали відділятися від юдеїв, практика молитви в фіксований час збереглася. Перше диво апостолів — зцілення кульгавого на сходах храму — відбулося, коли Петро та Іван йшли до храму на молитву. Також один з визначальних моментів в історії Церкви, рішення про включення язичників до спільноти віруючих, мало підставою видіння апостолу Петру, що сталася під час його молитви опівдні (Дії 10:9-49).
Рання Церква використовувала для молитви псалми (Дії 4:23-30), які й донині збереглися у складі богослужбових годин у всіх християн. Дідахе («Вчення Господа народам через 12 апостолів»), найраніший зі знайдених християнських рукописів, рекомендувало учням читати молитву Господню тричі на день, що також знайшло відображення у богослужбових годинах.
У другому і третьому століттях такі Отці Церкви, як Климент Олександрійський, Оріген і Тертуліан пишуть про практику ранкової та вечірньої молитви, і про молитву третього, шостого і дев'ятого годин. Ці молитви могли відбуватися індивідуально або в зібранні віруючих. У третьому столітті виникла практика «безперервної молитви», коли батьки-пустельники, слідуючи заповіді апостола Павла («Безперестанку моліться», 1 Сол. 5:17) ділилися на групи, з яких одна змінювала іншу, так що в результаті виходила цілодобова молитва.
До Тридентського собору
У міру розвитку практики безперервної молитви в монастирських спільнотах Сходу і Заходу тривалість молитов збільшувалася, при цьому прив'язка молитов до певних годин дня стала в щоденному житті монастирів практично нормою. До четвертого століття у своїх основних рисах богослужбові години прийняли свою нинішню форму. Для парафіяльних священиків і мирян молитви годин були за потребою набагато коротше. У багатьох храмах і базиліках, де основу кліру становили ченці, ці години представляли собою суміш мирської і монастирської практик.
Значний вплив на формування годин в Західній Церкві надав засновник Бенедиктинського монашого чину, св. Бенедикт Нурсійський (в православній традиції — преподобний Венедикт Нурсійський), що виклав послідовність годин (іменованих у нього Opus Dei, тобто «Боже діло») в своїх «Правилах». Молитовний розпорядок дня ченців-бенедиктинців будувався згідно з цими правилами. Опівночі відбувалася служба, іменована matutinum, або horae matutinae, за якої о 3-й годині ранку йшла ранкова служба laudes (Спочатку так називали три останні псалми Псалтиря, читалися на цій службі, потім ця назва перейшла на всю службу, українською часто передається як лауди). До появи в XIV столітті воскових свічок служби відбувалися в темряві або при мінімальному освітленні; від ченців очікувалося знання читаних текстів напам'ять. Потім монахи на деякий час віддалялися спати, а о 6-й годині знову вставали і йшли на службу першої години (prima). Після цього могла бути приватна Меса, чи духовні читання, або робота до 9-ї години, коли відбувалася служба третьої години (tertia), а потім урочиста Меса. Опівдні вони йшли на молитву 6-ї години (sexta) і потім на денну трапезу. Після цього був невеликий відпочинок до служби 9-ї години (nona) о 3 годині дня. Після цього ченці були зайняті роботою до заходу, коли відбувалася вечірня (vesperae), а потім, перед сном (9 годин вечора) повечір'я (completorium). Після цього ченці йшли спати, щоб опівночі почати цей цикл знову.
Поступово служба годин почала набувати все більшого значення в житті Церкви, її чин почав дедалі ускладнюватися. Скоро для здійснення цієї служби стало необхідним наявність різних книг, як, наприклад, Псалтир для читання псалмів, Біблія для біблійних уривків, збірник гімнів для співу і т. Д. У міру зростання числа парафій, віддалених від кафедральних соборів і базилік, а головним чином через появу кліриків, вимушених переїжджати з місця на місце, але не звільнених від обов'язку здійснювати всі канонічні години, виникала необхідність в компактніших виданнях, де всі необхідні тексти були б зібрані в одній книзі. Такі компактні видання отримали назву бревіарій (лат. brevis — короткий). Тексти бревіаріїв досягли Риму, де Папа Іннокентій ІІІ розповсюдив їх використання на Римську курію. Францисканці пристосували цей Breviarium Curiae для потреб своїх подорожуючих братів, взявши за зразковий так званий галліканський текст псалтирю (Psalterium Gallicanum — древній богослужбовий переклад псалтирю на латинську мову, зроблений з грецького тексту). Бревіарій францисканців поширився по всій Європі. Папа Миколай III затвердив цей бревіарій для використання не тільки в Римській курії, а й у всіх базиліках. У кінцевому підсумку, він став використовуватися в усій Римо-католицькій Церкви.
Тридентський собор
Тридентський собор, що почався в 1545 році, оголосив «Римський Бревіарій» єдиною богослужбової книгою для всієї Католицької церкви. Він підтвердив обов'язок священнослужителів щодня читати години вдома або в храмі. Подальші виправлення бревіарію були залишені в компетенції Папи, оскільки Собор не мав часу завершити реформу бревіарію.
Згодом папами проводилися періодичні перегляди бревіарію. Перший такий перегляд здійснив св. Пій V в 1568 році. Також Папи Сікст V, Климент VIII, Урбан VIII, Климент XI та ін. переглядали бревіарій. Значні зміни в бревіарій були внесені в 1911 році при понтифікату св. Пія X. Він відновив практику прочитання всіх 150 псалмів за тиждень, зі слідування годин було видалено багато повторів. Папа Пій XII також почав реформу бревіарію, дозволивши використання нового перекладу псалмів і створивши спеціальну комісію для роботи над переглядом бревіарію. У 1955 році було проведено опитування католицьких єпископів з приводу реформи бревіарію, і Папа Іван XXIII у 1960 році видав вказівки щодо його перегляду. Це проклало шлях до реформ Другого Ватиканського собору.
Другий Ватиканський собор
Другий Ватиканський Собор висунув такі вимоги:
- Скасувати Першу Годину
- Повернутися до початкових текстів гімнів (перш використовуваних за індультам)
- Відновити Молитви (рідко читалися в дособорній практиці)
- Збільшити період для прочитання всього Псалтиря.
Структура
Головною частиною кожної канонічної години є псалми. Чергування псалмів вибудовується у 4-тижневий цикл. Разом з антифонами і фрагментами Святого письма, трудів Отців церкви i деяких спеціально приготовлених церквою текстів, утворюють часослов.
Структура годин протягом доби складає такі служіння:
- Інваторій (Invitatorium) читається на початку літургійної молитви даного дня, завжди передує першій молитві дня, що може бути ранковою або годиною читань. Заклик розпочинається версами «Господи, відкрий уста мої. / І вуста мої возвістять хвалу Твою», після чого виконується псалом з респонсорієм (рефреном);
- читаються у довільний час, (розпочинається від версу «Боже, прийди мені на допомогу / Господи, поспіши мені на порятунок», після чого виконується гімн, три псалми, читання зі Святого Письма і друге з творів Отців церкви або документів Маґістерії Церкви — обидва з респонсоріями, урочиста молитва);
- Лауди (Laudes) читається зранку (розпочинається від версу «Боже, прийди мені на допомогу / Господи, поспіши мені на порятунок», після чого виконується гімн, псалмодія, що складається з двох псалмів, між якими виконується пісня зі Старого Заповіту, у характері подібному до псалму, але не з Книги псалмів, потім слідують короткі біблійні читання, респонсорій, кантик Захарія або Benedictus, прохання, Отче наш, урочиста молитва);
- (гімн, псалмодія, короткі біблійні читання, верс, урочиста молитва) — має 3 варіанти, в залежності від часу читання:
- передполуднева (третя година за римським відліком),
- полуднева (шоста година за римським відліком),
- післяполуднева (дев'ята година за римським відліком);
- Вечірня читається увечері, структура її подібна утреній, псалмодія складається з двох псалмів і новозавітного піснеспіву, а на місці Benedictus поміщено магніфікат, або піснь Марії;
- читається безпосередньо перед сном (гімн, , псалмодія, короткі біблійні читання, респонсорій, Nunc dimittis - або пісня Симеона, урочиста молитва, на кінець антифона до Богородиці).
В неділі і свята та переддні читається т.зв. I Вечірня даної неділі (свята).
Видання
Взірцеве видання Літургії Годин написано латинською мовою і укладене в 4 томи на різні літургійні періоди. З цього взірцевого видання здійснюються переклади національними мовами. Уклад перекладу залежить від видавців: одні пропонують повну, інші – скорочену версію Літургії Годин.
Українською мовою видання Літургії Годин вийшло друком навесні 2008 року. В її основу було покладено новітній переклад псалмів, здійснений о. Рафаїлом Турконяком, а також новозавітні тексти з нового перекладу, здійсненого цим же автором при співпраці з Українським Біблійним Товариством.
Примітки
- . Архів оригіналу за 1 червня 2013. Процитовано 30 грудня 2010.
- о. Д-р Юрій Федорів. Пояснення церковних богослужінь і святих тайн. — Львів, «Свічадо», 2008
- Цитата за сайтом парафії св. Миколая в Києві[недоступне посилання з липня 2019]
- Літургія годин[недоступне посилання з липня 2019]
Посилання
- Про літургію годин [ 14 червня 2017 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Liturgiya godin lat Liturgia horarum zagalna nazva bogosluzhin Katolickoyi cerkvi latinskogo obryadu sho spravlyayutsya u rizni pori dnya z metoyu osvyachennya chasu a takozh nazva knigi sho mistit teksti cih bogosluzhin Yak zaznachayetsya u Katehizmi Liturgiya godin yavlyaye soboyu publichnu molitvu Cerkvi u yakij virni klir osobi posvyachenogo zhittya i miryani vikonuyut svoye carske svyashenstvo ohreshenih ye spravdi golosom samoyi Narechenoyi yaka zvertayetsya do svogo Narechenogo ce takozh molitva Hrista i Jogo Tila do Boga Otcya Nazva Liturgiya godin utverdilas u hodi liturgijnoyi reformi pislya Drugogo Vatikanskogo soboru Do togo chasu protyagom stolit bogosluzhinnya dobovogo kola imenuvalosya Oficij Officium divinum a kniga po yakij vidbuvalasya Liturgiya godin imenuvalasya Breviarij Breviarium Ci termini inkoli vikoristovuyutsya i v suchasnosti zokrema v istorichnomu muzikoznavstvi V pravoslavnih cerkvah podibni bogosluzhinnya nazivayutsya chasami a vidpovidna bogosluzhbova kniga chasoslovom abo molitvoslovom IstoriyaVidpravlennya liturgijnih godin buli vidomi she v yudejskij praktici Tak zgidno zi Svyashennim Pisannyam Bog nakazav Aaronovi ta jogo svyashenikam skladati rankovi ta vechirni zhertvi Vih 29 38 29 U chasi Vavilonskoyi nevoli 587 521 rr do Hrista sluzhinnya yaki skladalisya z chitannya Tori spivannya psalmiv ta gimniv vidpravlyalisya u pershih sinagogah Vkazivki na kilkarazovi sluzhinnya mistyat u psalmah Davida Sim raz na den ya tebe hvalyu za tvoyi prisudi spravedlivi Ps 119 164 Uvecheri j uranci j opivdni ya kvilitimu j stognatimu i mij golos vin pochuye Ps 55 18 Rannye hristiyanstvo Za chasiv Rimskoyi imperiyi yudeyi i piznishe ranni hristiyani pochali sliduvati rimskomu rozporyadku dnya z vidilennyam periodiv chasu dlya molitvi U mistah Rimskoyi imperiyi udar dzvonu na forumi blizko 6 godini ranku spovishav pochatok robochogo dnya prima pershu godinu potim dzvin biv znovu o dev yatij ranku tertia tretya godina opivdni spovishav pro obidnyu perervu sexta shostu godinu o tretij godini popoludni znovu sklikav lyudej na robotu nona dev yata godina i nareshti ogoloshuvav pro zavershennya dnya o shostij godini vechora chas vechirnoyi molitvi Koli hristiyani pochali viddilyatisya vid yudeyiv praktika molitvi v fiksovanij chas zbereglasya Pershe divo apostoliv zcilennya kulgavogo na shodah hramu vidbulosya koli Petro ta Ivan jshli do hramu na molitvu Takozh odin z viznachalnih momentiv v istoriyi Cerkvi rishennya pro vklyuchennya yazichnikiv do spilnoti viruyuchih malo pidstavoyu vidinnya apostolu Petru sho stalasya pid chas jogo molitvi opivdni Diyi 10 9 49 Rannya Cerkva vikoristovuvala dlya molitvi psalmi Diyi 4 23 30 yaki j donini zbereglisya u skladi bogosluzhbovih godin u vsih hristiyan Didahe Vchennya Gospoda narodam cherez 12 apostoliv najranishij zi znajdenih hristiyanskih rukopisiv rekomenduvalo uchnyam chitati molitvu Gospodnyu trichi na den sho takozh znajshlo vidobrazhennya u bogosluzhbovih godinah U drugomu i tretomu stolittyah taki Otci Cerkvi yak Kliment Oleksandrijskij Origen i Tertulian pishut pro praktiku rankovoyi ta vechirnoyi molitvi i pro molitvu tretogo shostogo i dev yatogo godin Ci molitvi mogli vidbuvatisya individualno abo v zibranni viruyuchih U tretomu stolitti vinikla praktika bezperervnoyi molitvi koli batki pustelniki sliduyuchi zapovidi apostola Pavla Bezperestanku molitsya 1 Sol 5 17 dililisya na grupi z yakih odna zminyuvala inshu tak sho v rezultati vihodila cilodobova molitva Do Tridentskogo soboru U miru rozvitku praktiki bezperervnoyi molitvi v monastirskih spilnotah Shodu i Zahodu trivalist molitov zbilshuvalasya pri comu priv yazka molitov do pevnih godin dnya stala v shodennomu zhitti monastiriv praktichno normoyu Do chetvertogo stolittya u svoyih osnovnih risah bogosluzhbovi godini prijnyali svoyu ninishnyu formu Dlya parafiyalnih svyashenikiv i miryan molitvi godin buli za potreboyu nabagato korotshe U bagatoh hramah i bazilikah de osnovu kliru stanovili chenci ci godini predstavlyali soboyu sumish mirskoyi i monastirskoyi praktik Znachnij vpliv na formuvannya godin v Zahidnij Cerkvi nadav zasnovnik Benediktinskogo monashogo chinu sv Benedikt Nursijskij v pravoslavnij tradiciyi prepodobnij Venedikt Nursijskij sho viklav poslidovnist godin imenovanih u nogo Opus Dei tobto Bozhe dilo v svoyih Pravilah Molitovnij rozporyadok dnya chenciv benediktinciv buduvavsya zgidno z cimi pravilami Opivnochi vidbuvalasya sluzhba imenovana matutinum abo horae matutinae za yakoyi o 3 j godini ranku jshla rankova sluzhba laudes Spochatku tak nazivali tri ostanni psalmi Psaltirya chitalisya na cij sluzhbi potim cya nazva perejshla na vsyu sluzhbu ukrayinskoyu chasto peredayetsya yak laudi Do poyavi v XIV stolitti voskovih svichok sluzhbi vidbuvalisya v temryavi abo pri minimalnomu osvitlenni vid chenciv ochikuvalosya znannya chitanih tekstiv napam yat Potim monahi na deyakij chas viddalyalisya spati a o 6 j godini znovu vstavali i jshli na sluzhbu pershoyi godini prima Pislya cogo mogla buti privatna Mesa chi duhovni chitannya abo robota do 9 yi godini koli vidbuvalasya sluzhba tretoyi godini tertia a potim urochista Mesa Opivdni voni jshli na molitvu 6 yi godini sexta i potim na dennu trapezu Pislya cogo buv nevelikij vidpochinok do sluzhbi 9 yi godini nona o 3 godini dnya Pislya cogo chenci buli zajnyati robotoyu do zahodu koli vidbuvalasya vechirnya vesperae a potim pered snom 9 godin vechora povechir ya completorium Pislya cogo chenci jshli spati shob opivnochi pochati cej cikl znovu Postupovo sluzhba godin pochala nabuvati vse bilshogo znachennya v zhitti Cerkvi yiyi chin pochav dedali uskladnyuvatisya Skoro dlya zdijsnennya ciyeyi sluzhbi stalo neobhidnim nayavnist riznih knig yak napriklad Psaltir dlya chitannya psalmiv Bibliya dlya biblijnih urivkiv zbirnik gimniv dlya spivu i t D U miru zrostannya chisla parafij viddalenih vid kafedralnih soboriv i bazilik a golovnim chinom cherez poyavu klirikiv vimushenih pereyizhdzhati z miscya na misce ale ne zvilnenih vid obov yazku zdijsnyuvati vsi kanonichni godini vinikala neobhidnist v kompaktnishih vidannyah de vsi neobhidni teksti buli b zibrani v odnij knizi Taki kompaktni vidannya otrimali nazvu breviarij lat brevis korotkij Teksti breviariyiv dosyagli Rimu de Papa Innokentij III rozpovsyudiv yih vikoristannya na Rimsku kuriyu Franciskanci pristosuvali cej Breviarium Curiae dlya potreb svoyih podorozhuyuchih brativ vzyavshi za zrazkovij tak zvanij gallikanskij tekst psaltiryu Psalterium Gallicanum drevnij bogosluzhbovij pereklad psaltiryu na latinsku movu zroblenij z greckogo tekstu Breviarij franciskanciv poshirivsya po vsij Yevropi Papa Mikolaj III zatverdiv cej breviarij dlya vikoristannya ne tilki v Rimskij kuriyi a j u vsih bazilikah U kincevomu pidsumku vin stav vikoristovuvatisya v usij Rimo katolickij Cerkvi Tridentskij sobor Tridentskij sobor sho pochavsya v 1545 roci ogolosiv Rimskij Breviarij yedinoyu bogosluzhbovoyi knigoyu dlya vsiyeyi Katolickoyi cerkvi Vin pidtverdiv obov yazok svyashennosluzhiteliv shodnya chitati godini vdoma abo v hrami Podalshi vipravlennya breviariyu buli zalisheni v kompetenciyi Papi oskilki Sobor ne mav chasu zavershiti reformu breviariyu Zgodom papami provodilisya periodichni pereglyadi breviariyu Pershij takij pereglyad zdijsniv sv Pij V v 1568 roci Takozh Papi Sikst V Kliment VIII Urban VIII Kliment XI ta in pereglyadali breviarij Znachni zmini v breviarij buli vneseni v 1911 roci pri pontifikatu sv Piya X Vin vidnoviv praktiku prochitannya vsih 150 psalmiv za tizhden zi sliduvannya godin bulo vidaleno bagato povtoriv Papa Pij XII takozh pochav reformu breviariyu dozvolivshi vikoristannya novogo perekladu psalmiv i stvorivshi specialnu komisiyu dlya roboti nad pereglyadom breviariyu U 1955 roci bulo provedeno opituvannya katolickih yepiskopiv z privodu reformi breviariyu i Papa Ivan XXIII u 1960 roci vidav vkazivki shodo jogo pereglyadu Ce proklalo shlyah do reform Drugogo Vatikanskogo soboru Drugij Vatikanskij sobor Drugij Vatikanskij Sobor visunuv taki vimogi Skasuvati Pershu Godinu Povernutisya do pochatkovih tekstiv gimniv persh vikoristovuvanih za indultam Vidnoviti Molitvi ridko chitalisya v dosobornij praktici Zbilshiti period dlya prochitannya vsogo Psaltirya StrukturaGolovnoyu chastinoyu kozhnoyi kanonichnoyi godini ye psalmi Cherguvannya psalmiv vibudovuyetsya u 4 tizhnevij cikl Razom z antifonami i fragmentami Svyatogo pisma trudiv Otciv cerkvi i deyakih specialno prigotovlenih cerkvoyu tekstiv utvoryuyut chasoslov Struktura godin protyagom dobi skladaye taki sluzhinnya Invatorij Invitatorium chitayetsya na pochatku liturgijnoyi molitvi danogo dnya zavzhdi pereduye pershij molitvi dnya sho mozhe buti rankovoyu abo godinoyu chitan Zaklik rozpochinayetsya versami Gospodi vidkrij usta moyi I vusta moyi vozvistyat hvalu Tvoyu pislya chogo vikonuyetsya psalom z responsoriyem refrenom chitayutsya u dovilnij chas rozpochinayetsya vid versu Bozhe prijdi meni na dopomogu Gospodi pospishi meni na poryatunok pislya chogo vikonuyetsya gimn tri psalmi chitannya zi Svyatogo Pisma i druge z tvoriv Otciv cerkvi abo dokumentiv Magisteriyi Cerkvi obidva z responsoriyami urochista molitva Laudi Laudes chitayetsya zranku rozpochinayetsya vid versu Bozhe prijdi meni na dopomogu Gospodi pospishi meni na poryatunok pislya chogo vikonuyetsya gimn psalmodiya sho skladayetsya z dvoh psalmiv mizh yakimi vikonuyetsya pisnya zi Starogo Zapovitu u harakteri podibnomu do psalmu ale ne z Knigi psalmiv potim sliduyut korotki biblijni chitannya responsorij kantik Zahariya abo Benedictus prohannya Otche nash urochista molitva gimn psalmodiya korotki biblijni chitannya vers urochista molitva maye 3 varianti v zalezhnosti vid chasu chitannya peredpoludneva tretya godina za rimskim vidlikom poludneva shosta godina za rimskim vidlikom pislyapoludneva dev yata godina za rimskim vidlikom Vechirnya chitayetsya uvecheri struktura yiyi podibna utrenij psalmodiya skladayetsya z dvoh psalmiv i novozavitnogo pisnespivu a na misci Benedictus pomisheno magnifikat abo pisn Mariyi chitayetsya bezposeredno pered snom gimn psalmodiya korotki biblijni chitannya responsorij Nunc dimittis abo pisnya Simeona urochista molitva na kinec antifona do Bogorodici V nedili i svyata ta pereddni chitayetsya t zv I Vechirnya danoyi nedili svyata VidannyaVzirceve vidannya Liturgiyi Godin napisano latinskoyu movoyu i ukladene v 4 tomi na rizni liturgijni periodi Z cogo vzircevogo vidannya zdijsnyuyutsya perekladi nacionalnimi movami Uklad perekladu zalezhit vid vidavciv odni proponuyut povnu inshi skorochenu versiyu Liturgiyi Godin Ukrayinskoyu movoyu vidannya Liturgiyi Godin vijshlo drukom navesni 2008 roku V yiyi osnovu bulo pokladeno novitnij pereklad psalmiv zdijsnenij o Rafayilom Turkonyakom a takozh novozavitni teksti z novogo perekladu zdijsnenogo cim zhe avtorom pri spivpraci z Ukrayinskim Biblijnim Tovaristvom Primitki Arhiv originalu za 1 chervnya 2013 Procitovano 30 grudnya 2010 o D r Yurij Fedoriv Poyasnennya cerkovnih bogosluzhin i svyatih tajn Lviv Svichado 2008 Citata za sajtom parafiyi sv Mikolaya v Kiyevi nedostupne posilannya z lipnya 2019 Liturgiya godin nedostupne posilannya z lipnya 2019 PosilannyaPro liturgiyu godin 14 chervnya 2017 u Wayback Machine