Міський електропоїзд Рейн-Майн (нім. S-Bahn Rhein-Main) також Франкфуртська міська електричка — система міського залізничного транспорту регіону [en], який містить міста Франкфурт-на-Майні, Вісбаден, Майнц, Оффенбах-на-Майні, Ганау та Дармштадт
Міська електричка Рейн — Майн | |
Дата створення / заснування | 1978 |
---|---|
Зазвичай використовуваний транспортний засіб | d, d і d |
Названо на честь | Рейн і Майн |
Країна | ![]() |
Адміністративна одиниця | d |
Оператор | Deutsche Bahn |
Дата офіційного відкриття | 1978 |
Ширина колії | європейська колія |
Щоденний пасажиропотік | 500 000 |
Описано за адресою | deutschebahn.com/pr-frankfurt-de/hintergrund/Themendienst_S-Bahn_Rhein-Main-3674698 |
![]() | |
Стан використання | використовується[d] |
Категорія мап на Вікісховищі | d |
Офіційний сайт | |
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkl5TDFkbGMzUmlZV2h1YUc5bU1ERXVhbkJuTHpFMU1IQjRMVmRsYzNSaVlXaHVhRzltTURFdWFuQm4uanBn.jpg)
На 2009 пік S-Bahn має 111 зупинок, 303 кілометри залізничних колій, з яких 12 — підземні. 26 зупинок знаходяться в межах міста.
Станом на 2009 рік, мережа складається з дев'яти ліній S-Bahn, вісім з яких проходять через міський тунель — центр Франкфурта. Перша черга цього тунелю була відкрита 28 травня 1978 року. Подальші черги тунелю були відкриті в 1983 і 1990 роках, до його завершення в 1992 році. Мережа належить [en] (RMV ) і управляється DB Regio, дочірньою компанією Deutsche Bahn.
Час у дорозі на дев’яти лініях мережі становить від 36 хвилин (на лінії S7) до 87 хвилин (на лінії S1). Найдовший час у дорозі до центру Франкфурта () з будь-якої точки мережі становить 54 хвилини. Послуги на деяких лініях починаються незабаром після 4 ранку, тоді як на всіх лініях послуги починаються приблизно з 5 ранку. Повне обслуговування здійснюється з 6 ранку приблизно до 8 вечора, а дещо скорочене обслуговування здійснюється до пізнього вечора. Останні рейси вирушають з Франкфурта приблизно о 1:20 ночі, S8/S9 працює цілодобово.
Мережа S-Bahn досить тісно інтегрована з іншими компонентами транспортної системи регіону, такими як автобусне сполучення в різних містах і містечках, трамвайне сполучення в [en], Франкфурті та Дармштадті, а також Франкфуртський штадтбан. У Франкфурті можна зробити пересадку на Франкфурт-Гауптвахе або на сусідній станції між вісьмома міжміськими лініями S-Bahn і вісьмома з дев’яти міських ліній U-Bahn, тоді як станціях Франкфурт-на-Майні-Головний (S-Bahn) і Франкфурт-на-Майні-Південний можлива пересадка на шість ліній U-Bahn і будь-яку трамвайну лінію міста. Деякі можливості для пересадок також існують у передмістях Франкфурта.
Маршрути та лінії
На вересень 2009 року працює 9 маршрутів міський електропоїзд Рейн-Майн.
Лінія | Маршрут | Дата відкриття | Довжина | Кількість станцій | Час в дорозі | Середня швидкість |
---|---|---|---|---|---|---|
![]() | — — Франкфурт-на-Майні-Головний — міський тунель — — Редермарк-Обер-Роден | 1978-2003 | 72,1 км | 32 станції | 87 хвилин | 49,72 км/год |
![]() | — Франкфурт-Гехст — Франкфурт-на-Майні-Головний — міський тунель — Оффенбах-Східний — | 1978-2003 | 54,7 км | 27 станцій | 68 хвилин | 48,26 км/год |
![]() | — — Франкфурт-на-Майні-Головний — міський тунель — — | 1978—1997 | 49,0 км | 30 станцій | 65 хвилин | 45,23 км/год |
![]() | Кронберг — Франкфурт-Західний — Франкфурт-на-Майні-Головний — міський тунель — Ланген | 1978—1997 | 33,5 км | 22 станції | 48 хвилин | 41,88 км/год |
![]() | — Франкфурт-Західний — Франкфурт-на-Майні-Головний — міський тунель — Франкфурт-на-Майні-Південний | 1978—1990 | 28,9 км | 17 станцій | 39 хвилин | 44,46 км/год |
![]() | — Франкфурт-Західний — Франкфурт-на-Майні-Головний — міський тунель — Франкфурт-на-Майні-Південний | 1978—1990 | 39,1 км | 21 станцій | 50 хвилин | 46,92 км/ч |
![]() | — Грос-Герау — — Франкфурт-на-Майні-Головний | 2002 | 35,2 км | 10 станцій | 36 хвилин | 58,67 км/год |
![]() | Вісбаден — — — Франкфурт-на-Майні-Головний — міський тунель — Оффенбах-Східний — | 1978—1995 | 70,3 км | 28 станцій | 84 хвилин | 43,86 км/год |
![]() | Вісбаден — — Аеропорт Франкфурта-на-Майні — Франкфурт-на-Майні-Головний — міський тунель — Оффенбах-Східний — Ганау-Головний | 2000 | 66,1 км | 25 станцій | 77 хвилин | 51,51 км/год |
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZsTDBSVFF6QXlNRFUzWDB4dmNuTmlZV05vWDNadmJWOVVkWEp0WDJGdFgxSnBibWQzWVd4c0xtcHdaeTh5TWpCd2VDMUVVME13TWpBMU4xOU1iM0p6WW1GamFGOTJiMjFmVkhWeWJWOWhiVjlTYVc1bmQyRnNiQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Ранні роки
Плани щодо залізничного сполучення між Франкфурт-на-Майні-Головний та Франкфурт-Гауптвахе, центральним пунктом приміського сполучення в місті, розглядались з початку 1960-х років. Будівельні роботи над проєктом розпочалися в 1969 році. На етапі будівництва були проведені деякі зміни в мережі приміського сполучення в районі Франкфурта, включаючи створення сполучної лінії між Бад-Зоден і Нідергохштадтом.
У 1978 році була відкрита перша черга «міського тунелю» міської залізниці Рейн — Майн, де всі лінії прямували тунелем між Франкфурт-на-Майні-Головний та Франкфурт-Гауптвахе. Початкова мережа, яка повністю лежала на північ від річки Майн, містила такі лінії:
- S1: — — Франкфурт-на-Майні-Головний –
- S2: Нідернгаузен – Гехст – Франкфурт-на-Майні-Головний – Франкфурт-Гауптвахе
- S3: Франкфурт-Гехст – Бад-Зоден – Франкфурт-Західний – Франкфурт-на-Майні-Головний – Франкфурт-Гауптвахе
- S4: Кронберг – – Франкфурт-на-Майні-Головний – Франкфурт-Гауптвахе
- S5: – Франкфурт-Західний – Франкфурт-на-Майні-Головний – Франкфурт-Гауптвахе
- S6: – Франкфурт-Західний – Франкфурт-на-Майні-Головний – Франкфурт-Гауптвахе
У 1980 році до мережі було додано ще дві лінії, що стало можливим завдяки будівництву нового залізничного мосту через річку Майн:
- S14: Вісбаден – – – Франкфурт-на-Майні-Головний
- S15: Аеропорт Франкфурт-на-Майні – Франкфурт-на-Майні-Головний – Франкфурт-Гауптвахе
Завершення в 1983 році продовження міського тунелю на схід завдовжки 600 м до Констаблервахе покращило можливості для розвороту поїздів у тунелі. На цьому етапі лінії S1–S6 і лінію S14 було продовжено до Констаблервахе, тоді як S15 було перенаправлено до головного залу Франкфурт-на-Майні-Головний.
Пізніші події
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlpqTDFNdFFtRm9ibWh2Wmw5UFptWmxibUpoWTJoZlRXRnlhM1J3YkdGMGVpNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RVeTFDWVdodWFHOW1YMDltWm1WdVltRmphRjlOWVhKcmRIQnNZWFI2TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlV6TDFkbGMzUmlZV2h1YUc5bVgwaHZZMmhpWVdodWMzUmxhV2N1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFZkbGMzUmlZV2h1YUc5bVgwaHZZMmhpWVdodWMzUmxhV2N1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
У 1990 році міський тунель було подовжено, додавши до мережі підземні станції Остендштрасе та Локальбангоф, а також наземну станцію Франкфурт-Півленний. Усі лінії (за винятком S15) було продовжено до Франкфурт-Південний, тоді як S5 і S6 були продовжені через короткий час до нової станції Штреземаналлє, на південний захід від Франкфурт-Південний.
У 1992 році поїзди S1 і S2 були перенаправлені на нову підземну станцію Мюльберг, першу станцію в напрямку Оффенбаха. Це залишило S3, S4, S5 та S6 обслуговувати всі станції між Франкфурт-на-Майні-Головний та Франкфурт-Південний. S14, який тепер є S8, також обслуговував усі ці станції. У 1995 році запроваджений RMV збільшив частоту руху поїздів з 20/40/60 хвилин (залежно від часу доби) до 15/30/45/60 хвилин, який досі використовується в системі. На цьому етапі S15 припинив роботу.
Також у 1995 році була відкрита новий міський тунель через місто Оффенбах, що призвело до зміни маршруту S14 (перейменованого на S8) через Мюльберг до міського тунелю Оффенбах і Ганау. S1 також було продовжено до Оффенбаха, тоді як S2 повернувся до Франкфурт-Південний. У 1997 році маршрути S5 і S6 були трохи скорочені, так що вони курсували лише до Франкфурт-Південний, тоді як S3 і S4 були подовжені до Дармштадта і Лангена. Потяги S-Bahn S3 перестали обслуговувати дистанцію між Гехстом і Бад-Зоденом.
У 1999 році S8 було фактично розділено на дві лінії, S8 та S9, обидва курсують між Ганау та Вісбаденом через . S8 курсує через центр Майнца, тоді як S9 прямує через . Це означає, що між Вісбаденом, столицею землі Гессен, і Франкфуртом, найбільшим містом землі, можна подорожувати трьома різними маршрутами. У тому ж році була відкрита нова станція на лініях S3-S6 на виставковому майданчику Франкфурта (станція ).
У 2002 році до мережі було додано нову лінію S-Bahn, S7, між Франкфурт-на-Майні-Головний (головний зал прибуття) і (замінивши лінію регіональних поїздів на північній частині [en]). Через брак пропускної спроможності в міському тунелі ці поїзди наразі не курсують до центральної частини Франкфурта та за 30-хвилинним розкладом через те, що кілька ліній ICE працюють на одних і тих же коліях.
У 2003 році [en], мережа приміської залізниці, що обслуговує Оффенбах та його околиці, була включена до мережі S-Bahn Рейн-Майн. Це призвело до того, що S1 було подовжено від Оффенбах-Східний до Редермарк-Обер Роден, тоді як S2 також було перенаправлено з Франкфурт-Південний, щоб обслуговувати Оффенбах-Східний і всі станції до нової кінцевої станції в Дітценбах.
Поточна мережа має майже 5-хвилинний інтервал для рейсів між Франкфуртом і Оффенбах-Східний і фактичний 5-хвилинний інтервал для рейсів між Франкфурт-Головний і Франкфурт-Південний. Група ліній S1, S2, S8 і S9 має 10 спільних станцій, як і група ліній S3, S4, S5 і S6. Усі лінії, за винятком S7, мають 5 спільних станцій. Спочатку така узгодженість викликала значні затримки, спричинені погано функціонуючою сигналізацією. Певною мірою це вдалося врегулювати, оскільки кожен другий поїзд S2 у західному напрямку в години пік направлявся до Оффенбах-Головний і кожен другий потяг S2 у східному напрямку в години пік до головного залу Франкфурт-Головний, замість того, щоб курсувати між цими станціями через міський тунель. Реконструкція сигнальної технології в міському тунелі дозволила всім поїздам S2, що прямують на захід, курсувати до Нідернгаузена з інтервалом 15 хвилин у 2010 році.
З 2015 року на станції Франкфурт-Головний почали монтувати нову сигнальну вежу для міського тунелю, яка замінила у 2018 році оригінальну сигнальну вежу, яка працювала з 1978 року.
31 липня — 18 серпня 2006 року міський тунель між Франкфурт-Головний та Констаблервахе був повністю закритий для заміни 30 стрілками. 13 травня 2007 року, який обслуговує S2, новий розривний пункт Франкфурт-Цайльсгайм був відкритий, 31 жовтня 2008 року обслуговується S3, одноколійний розривний пункт Швальбах-Північ.
Зі зміною розкладу 2017/18 було запроваджено безперервний нічний рух у вихідні дні.
Посилання
- (нім.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Miskij elektropoyizd Rejn Majn nim S Bahn Rhein Main takozh Frankfurtska miska elektrichka sistema miskogo zaliznichnogo transportu regionu en yakij mistit mista Frankfurt na Majni Visbaden Majnc Offenbah na Majni Ganau ta DarmshtadtMiska elektrichka Rejn MajnData stvorennya zasnuvannya1978Zazvichaj vikoristovuvanij transportnij zasibd d i dNazvano na chestRejn i MajnKrayina NimechchinaAdministrativna odinicyadOperatorDeutsche BahnData oficijnogo vidkrittya1978Shirina koliyiyevropejska koliyaShodennij pasazhiropotik500 000Opisano za adresoyudeutschebahn com pr frankfurt de hintergrund Themendienst S Bahn Rhein Main 3674698Stan vikoristannyavikoristovuyetsya d Kategoriya map na VikishovishidOficijnij sajt Miska elektrichka Rejn Majn u VikishovishiPoyizd u Frankfurti Na 2009 pik S Bahn maye 111 zupinok 303 kilometri zaliznichnih kolij z yakih 12 pidzemni 26 zupinok znahodyatsya v mezhah mista Stanom na 2009 rik merezha skladayetsya z dev yati linij S Bahn visim z yakih prohodyat cherez miskij tunel centr Frankfurta Persha cherga cogo tunelyu bula vidkrita 28 travnya 1978 roku Podalshi chergi tunelyu buli vidkriti v 1983 i 1990 rokah do jogo zavershennya v 1992 roci Merezha nalezhit en RMV i upravlyayetsya DB Regio dochirnoyu kompaniyeyu Deutsche Bahn Chas u dorozi na dev yati liniyah merezhi stanovit vid 36 hvilin na liniyi S7 do 87 hvilin na liniyi S1 Najdovshij chas u dorozi do centru Frankfurta z bud yakoyi tochki merezhi stanovit 54 hvilini Poslugi na deyakih liniyah pochinayutsya nezabarom pislya 4 ranku todi yak na vsih liniyah poslugi pochinayutsya priblizno z 5 ranku Povne obslugovuvannya zdijsnyuyetsya z 6 ranku priblizno do 8 vechora a desho skorochene obslugovuvannya zdijsnyuyetsya do piznogo vechora Ostanni rejsi virushayut z Frankfurta priblizno o 1 20 nochi S8 S9 pracyuye cilodobovo Merezha S Bahn dosit tisno integrovana z inshimi komponentami transportnoyi sistemi regionu takimi yak avtobusne spoluchennya v riznih mistah i mistechkah tramvajne spoluchennya v en Frankfurti ta Darmshtadti a takozh Frankfurtskij shtadtban U Frankfurti mozhna zrobiti peresadku na Frankfurt Gauptvahe abo na susidnij stanciyi mizh vismoma mizhmiskimi liniyami S Bahn i vismoma z dev yati miskih linij U Bahn todi yak stanciyah Frankfurt na Majni Golovnij S Bahn i Frankfurt na Majni Pivdennij mozhliva peresadka na shist linij U Bahn i bud yaku tramvajnu liniyu mista Deyaki mozhlivosti dlya peresadok takozh isnuyut u peredmistyah Frankfurta Marshruti ta liniyiNa veresen 2009 roku pracyuye 9 marshrutiv miskij elektropoyizd Rejn Majn Liniya Marshrut Data vidkrittya Dovzhina Kilkist stancij Chas v dorozi Serednya shvidkist Frankfurt na Majni Golovnij miskij tunel Redermark Ober Roden 1978 2003 72 1 km 32 stanciyi 87 hvilin 49 72 km god Frankfurt Gehst Frankfurt na Majni Golovnij miskij tunel Offenbah Shidnij 1978 2003 54 7 km 27 stancij 68 hvilin 48 26 km god Frankfurt na Majni Golovnij miskij tunel 1978 1997 49 0 km 30 stancij 65 hvilin 45 23 km godKronberg Frankfurt Zahidnij Frankfurt na Majni Golovnij miskij tunel Langen 1978 1997 33 5 km 22 stanciyi 48 hvilin 41 88 km god Frankfurt Zahidnij Frankfurt na Majni Golovnij miskij tunel Frankfurt na Majni Pivdennij 1978 1990 28 9 km 17 stancij 39 hvilin 44 46 km god Frankfurt Zahidnij Frankfurt na Majni Golovnij miskij tunel Frankfurt na Majni Pivdennij 1978 1990 39 1 km 21 stancij 50 hvilin 46 92 km ch Gros Gerau Frankfurt na Majni Golovnij 2002 35 2 km 10 stancij 36 hvilin 58 67 km godVisbaden Frankfurt na Majni Golovnij miskij tunel Offenbah Shidnij 1978 1995 70 3 km 28 stancij 84 hvilin 43 86 km godVisbaden Aeroport Frankfurta na Majni Frankfurt na Majni Golovnij miskij tunel Offenbah Shidnij Ganau Golovnij 2000 66 1 km 25 stancij 77 hvilin 51 51 km godIstoriyapryamuyuchi do Niderngauzena povz Gofgajm LorsbahRanni roki Plani shodo zaliznichnogo spoluchennya mizh Frankfurt na Majni Golovnij ta Frankfurt Gauptvahe centralnim punktom primiskogo spoluchennya v misti rozglyadalis z pochatku 1960 h rokiv Budivelni roboti nad proyektom rozpochalisya v 1969 roci Na etapi budivnictva buli provedeni deyaki zmini v merezhi primiskogo spoluchennya v rajoni Frankfurta vklyuchayuchi stvorennya spoluchnoyi liniyi mizh Bad Zoden i Nidergohshtadtom U 1978 roci bula vidkrita persha cherga miskogo tunelyu miskoyi zaliznici Rejn Majn de vsi liniyi pryamuvali tunelem mizh Frankfurt na Majni Golovnij ta Frankfurt Gauptvahe Pochatkova merezha yaka povnistyu lezhala na pivnich vid richki Majn mistila taki liniyi S1 Frankfurt na Majni Golovnij S2 Niderngauzen Gehst Frankfurt na Majni Golovnij Frankfurt Gauptvahe S3 Frankfurt Gehst Bad Zoden Frankfurt Zahidnij Frankfurt na Majni Golovnij Frankfurt Gauptvahe S4 Kronberg Frankfurt na Majni Golovnij Frankfurt Gauptvahe S5 Frankfurt Zahidnij Frankfurt na Majni Golovnij Frankfurt Gauptvahe S6 Frankfurt Zahidnij Frankfurt na Majni Golovnij Frankfurt Gauptvahe U 1980 roci do merezhi bulo dodano she dvi liniyi sho stalo mozhlivim zavdyaki budivnictvu novogo zaliznichnogo mostu cherez richku Majn S14 Visbaden Frankfurt na Majni Golovnij S15 Aeroport Frankfurt na Majni Frankfurt na Majni Golovnij Frankfurt Gauptvahe Zavershennya v 1983 roci prodovzhennya miskogo tunelyu na shid zavdovzhki 600 m do Konstablervahe pokrashilo mozhlivosti dlya rozvorotu poyizdiv u tuneli Na comu etapi liniyi S1 S6 i liniyu S14 bulo prodovzheno do Konstablervahe todi yak S15 bulo perenapravleno do golovnogo zalu Frankfurt na Majni Golovnij Piznishi podiyi Miskij tunel Offenbah nablizhayetsya do Frankfurt Zahidnogo U 1990 roci miskij tunel bulo podovzheno dodavshi do merezhi pidzemni stanciyi Ostendshtrase ta Lokalbangof a takozh nazemnu stanciyu Frankfurt Pivlennij Usi liniyi za vinyatkom S15 bulo prodovzheno do Frankfurt Pivdennij todi yak S5 i S6 buli prodovzheni cherez korotkij chas do novoyi stanciyi Shtrezemanallye na pivdennij zahid vid Frankfurt Pivdennij U 1992 roci poyizdi S1 i S2 buli perenapravleni na novu pidzemnu stanciyu Myulberg pershu stanciyu v napryamku Offenbaha Ce zalishilo S3 S4 S5 ta S6 obslugovuvati vsi stanciyi mizh Frankfurt na Majni Golovnij ta Frankfurt Pivdennij S14 yakij teper ye S8 takozh obslugovuvav usi ci stanciyi U 1995 roci zaprovadzhenij RMV zbilshiv chastotu ruhu poyizdiv z 20 40 60 hvilin zalezhno vid chasu dobi do 15 30 45 60 hvilin yakij dosi vikoristovuyetsya v sistemi Na comu etapi S15 pripiniv robotu Takozh u 1995 roci bula vidkrita novij miskij tunel cherez misto Offenbah sho prizvelo do zmini marshrutu S14 perejmenovanogo na S8 cherez Myulberg do miskogo tunelyu Offenbah i Ganau S1 takozh bulo prodovzheno do Offenbaha todi yak S2 povernuvsya do Frankfurt Pivdennij U 1997 roci marshruti S5 i S6 buli trohi skorocheni tak sho voni kursuvali lishe do Frankfurt Pivdennij todi yak S3 i S4 buli podovzheni do Darmshtadta i Langena Potyagi S Bahn S3 perestali obslugovuvati distanciyu mizh Gehstom i Bad Zodenom U 1999 roci S8 bulo faktichno rozdileno na dvi liniyi S8 ta S9 obidva kursuyut mizh Ganau ta Visbadenom cherez S8 kursuye cherez centr Majnca todi yak S9 pryamuye cherez Ce oznachaye sho mizh Visbadenom stoliceyu zemli Gessen i Frankfurtom najbilshim mistom zemli mozhna podorozhuvati troma riznimi marshrutami U tomu zh roci bula vidkrita nova stanciya na liniyah S3 S6 na vistavkovomu majdanchiku Frankfurta stanciya U 2002 roci do merezhi bulo dodano novu liniyu S Bahn S7 mizh Frankfurt na Majni Golovnij golovnij zal pributtya i zaminivshi liniyu regionalnih poyizdiv na pivnichnij chastini en Cherez brak propusknoyi spromozhnosti v miskomu tuneli ci poyizdi narazi ne kursuyut do centralnoyi chastini Frankfurta ta za 30 hvilinnim rozkladom cherez te sho kilka linij ICE pracyuyut na odnih i tih zhe koliyah U 2003 roci en merezha primiskoyi zaliznici sho obslugovuye Offenbah ta jogo okolici bula vklyuchena do merezhi S Bahn Rejn Majn Ce prizvelo do togo sho S1 bulo podovzheno vid Offenbah Shidnij do Redermark Ober Roden todi yak S2 takozh bulo perenapravleno z Frankfurt Pivdennij shob obslugovuvati Offenbah Shidnij i vsi stanciyi do novoyi kincevoyi stanciyi v Ditcenbah Potochna merezha maye majzhe 5 hvilinnij interval dlya rejsiv mizh Frankfurtom i Offenbah Shidnij i faktichnij 5 hvilinnij interval dlya rejsiv mizh Frankfurt Golovnij i Frankfurt Pivdennij Grupa linij S1 S2 S8 i S9 maye 10 spilnih stancij yak i grupa linij S3 S4 S5 i S6 Usi liniyi za vinyatkom S7 mayut 5 spilnih stancij Spochatku taka uzgodzhenist viklikala znachni zatrimki sprichineni pogano funkcionuyuchoyu signalizaciyeyu Pevnoyu miroyu ce vdalosya vregulyuvati oskilki kozhen drugij poyizd S2 u zahidnomu napryamku v godini pik napravlyavsya do Offenbah Golovnij i kozhen drugij potyag S2 u shidnomu napryamku v godini pik do golovnogo zalu Frankfurt Golovnij zamist togo shob kursuvati mizh cimi stanciyami cherez miskij tunel Rekonstrukciya signalnoyi tehnologiyi v miskomu tuneli dozvolila vsim poyizdam S2 sho pryamuyut na zahid kursuvati do Niderngauzena z intervalom 15 hvilin u 2010 roci Z 2015 roku na stanciyi Frankfurt Golovnij pochali montuvati novu signalnu vezhu dlya miskogo tunelyu yaka zaminila u 2018 roci originalnu signalnu vezhu yaka pracyuvala z 1978 roku 31 lipnya 18 serpnya 2006 roku miskij tunel mizh Frankfurt Golovnij ta Konstablervahe buv povnistyu zakritij dlya zamini 30 strilkami 13 travnya 2007 roku yakij obslugovuye S2 novij rozrivnij punkt Frankfurt Cajlsgajm buv vidkritij 31 zhovtnya 2008 roku obslugovuyetsya S3 odnokolijnij rozrivnij punkt Shvalbah Pivnich Zi zminoyu rozkladu 2017 18 bulo zaprovadzheno bezperervnij nichnij ruh u vihidni dni Posilannya nim