Джармо — неолітична археологічна пам'ятка, виявлені в Іракському Курдистані приблизно посередині між Кіркуком (на захід) і Сулейманією (на схід). Більшість знахідок датовано 7 тис. до Р. Х. Час існування поселення приблизно відповідає Чатал-Гуюку та ранньому Єрихону.
Джармо | |
Дата створення / заснування | |
---|---|
Культура | неоліт |
Країна | ![]() |
Адміністративна одиниця | Чамчамаль |
Час/дата припинення існування | |
Керівник розкопок | d |
|
Координати: 35°33′20″ пн. ш. 44°55′49″ сх. д. / 35.55579722224999983° пн. ш. 44.93029166669444407° сх. д.
Археологічна пам'ятка розташована в передгір'ях Загросу на висоті 800 м над рівнем моря на площі 12—16 тис. м², серед лісів дуба та фісташки, у сточищі річки [en]. Досліджений в 1948 — 1955 роках американським археологом [en] з університету Чикаго. Найцінніші знахідки експонуються в музеї [en].
Поселення
Джармська культура змінила [ru], що також виникла в Курдистані. На думку Н. О. Бадера, Джармо та пам'ятники типу Тель-Сотто — Умм-Дабагія становлять два варіанти найдавнішої керамічної культури Месопотамії. Саме тут було виявлено найдавніший на заході Азії глиняний посуд.
За даними радіовуглецевого аналізу, селище було засноване близько 7090 до Р. Х. і збезлюдніло після 4950 до Р. Х. Період розквіту відповідає 6200 - 5800 р.р. до Р. Х. Складалося приблизно з 25 глинобитних споруд на кам'яній основі, які часто реставрувались або перебудовувалися. Постійне населення складалося з прибл. 150 осіб.
Знаряддя праці кам'яні, у тому числі з обсидіану, який видобувся за 300 км на берегах озера Ван. Наявність у громади знарядь праці з віддаленої місцевості та прикрас із черепашок, що мешкали в Перській затоці, вказує на торгівлю із сусідніми племенами. На пізньому етапі з'являється багато інструментів із кістки — зокрема, голки, гудзики та ложки. Кременеві вироби з Джармо аналогічні знахідки із шару 4 (низ) гроту Дамдамчешме II у Східному Прикаспії .
Культура
На ранньому етапі для рідин мешканці використовували плетені кошики, оброблені смолою місцевого походження. Пізніше з'являється кераміка, рання на Близькому Сході, дуже проста, ручної роботи, з товстими стінками. Крім посуду з глини виготовляли зооморфні та антропоморфні фігурки, у тому числі зображення вагітної жінки, імовірно, Богині-матері.
Використовували кам'яні серпи та інші землеробські знаряддя, а також гравіровані мармурові ящики для зберігання врожаю. Вирощували одомашнену пшеницю, ячмінь, бобові а також збирали дикорослі жолуді, фісташки та злаки, що вживалися в їжу та на корм худобі: козам, вівцям та собакам. В останні роки існування селища розводили також свиней.
Примітки
- Braidwood, Robert. The Agricultural Revolution // Scientific American. — 1960. — № 9. — С. 131—148.
- Сверчков Л. М. Тохары. Древние индоевропейцы в Центральной Азии. — Т.: SMI-ASIA, 2012, 240 с. // Глава II. Культурно-исторические области Средней Азии по данным археологии: происхождение и взаимодействие // II.1. Мезолит (PDF). (PDF) оригіналу за 2 червня 2016. Процитовано 8 травня 2016.
Література
- Braidwood, Robert J.; Braidwood, Linda (1950). Jarmo: A Village Early Farmers in Iraq. Antiquity (англ.). 24 (96): 189—195. doi:10.1017/S0003598X00023371. ISSN 0003-598X. S2CID 162520880.
- Adovasio, James M. (1975). The Textile and Basketry Impressions from Jarmo. Paléorient. 3 (1): 223—230. doi:10.3406/paleo.1975.4198.
Посилання
- Link to letters from the archeologist
- University of Cologne Radiocarbon CONTEXT database dates for Jarmo
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Dzharmo neolitichna arheologichna pam yatka viyavleni v Irakskomu Kurdistani priblizno poseredini mizh Kirkukom na zahid i Sulejmaniyeyu na shid Bilshist znahidok datovano 7 tis do R H Chas isnuvannya poselennya priblizno vidpovidaye Chatal Guyuku ta rannomu Yerihonu Dzharmo Data stvorennya zasnuvannya Kulturaneolit Krayina Irak Administrativna odinicyaChamchamal Chas data pripinennya isnuvannya Kerivnik rozkopokd Dzharmo u Vikishovishi Koordinati 35 33 20 pn sh 44 55 49 sh d 35 55579722224999983 pn sh 44 93029166669444407 sh d 35 55579722224999983 44 93029166669444407 Arheologichna pam yatka roztashovana v peredgir yah Zagrosu na visoti 800 m nad rivnem morya na ploshi 12 16 tis m sered lisiv duba ta fistashki u stochishi richki en Doslidzhenij v 1948 1955 rokah amerikanskim arheologom en z universitetu Chikago Najcinnishi znahidki eksponuyutsya v muzeyi en PoselennyaDzharmska kultura zminila ru sho takozh vinikla v Kurdistani Na dumku N O Badera Dzharmo ta pam yatniki tipu Tel Sotto Umm Dabagiya stanovlyat dva varianti najdavnishoyi keramichnoyi kulturi Mesopotamiyi Same tut bulo viyavleno najdavnishij na zahodi Aziyi glinyanij posud Za danimi radiovuglecevogo analizu selishe bulo zasnovane blizko 7090 do R H i zbezlyudnilo pislya 4950 do R H Period rozkvitu vidpovidaye 6200 5800 r r do R H Skladalosya priblizno z 25 glinobitnih sporud na kam yanij osnovi yaki chasto restavruvalis abo perebudovuvalisya Postijne naselennya skladalosya z pribl 150 osib Znaryaddya praci kam yani u tomu chisli z obsidianu yakij vidobuvsya za 300 km na beregah ozera Van Nayavnist u gromadi znaryad praci z viddalenoyi miscevosti ta prikras iz cherepashok sho meshkali v Perskij zatoci vkazuye na torgivlyu iz susidnimi plemenami Na piznomu etapi z yavlyayetsya bagato instrumentiv iz kistki zokrema golki gudziki ta lozhki Kremenevi virobi z Dzharmo analogichni znahidki iz sharu 4 niz grotu Damdamcheshme II u Shidnomu Prikaspiyi KulturaNa rannomu etapi dlya ridin meshkanci vikoristovuvali pleteni koshiki obrobleni smoloyu miscevogo pohodzhennya Piznishe z yavlyayetsya keramika rannya na Blizkomu Shodi duzhe prosta ruchnoyi roboti z tovstimi stinkami Krim posudu z glini vigotovlyali zoomorfni ta antropomorfni figurki u tomu chisli zobrazhennya vagitnoyi zhinki imovirno Bogini materi Vikoristovuvali kam yani serpi ta inshi zemlerobski znaryaddya a takozh gravirovani marmurovi yashiki dlya zberigannya vrozhayu Viroshuvali odomashnenu pshenicyu yachmin bobovi a takozh zbirali dikorosli zholudi fistashki ta zlaki sho vzhivalisya v yizhu ta na korm hudobi kozam vivcyam ta sobakam V ostanni roki isnuvannya selisha rozvodili takozh svinej PrimitkiBraidwood Robert The Agricultural Revolution Scientific American 1960 9 S 131 148 Sverchkov L M Tohary Drevnie indoevropejcy v Centralnoj Azii T SMI ASIA 2012 240 s Glava II Kulturno istoricheskie oblasti Srednej Azii po dannym arheologii proishozhdenie i vzaimodejstvie II 1 Mezolit PDF PDF originalu za 2 chervnya 2016 Procitovano 8 travnya 2016 LiteraturaBraidwood Robert J Braidwood Linda 1950 Jarmo A Village Early Farmers in Iraq Antiquity angl 24 96 189 195 doi 10 1017 S0003598X00023371 ISSN 0003 598X S2CID 162520880 Adovasio James M 1975 The Textile and Basketry Impressions from Jarmo Paleorient 3 1 223 230 doi 10 3406 paleo 1975 4198 PosilannyaLink to letters from the archeologist University of Cologne Radiocarbon CONTEXT database dates for Jarmo