«Битва під Віднем», тобто «Перемога під Віднем 12 вересня 1683 року» (нижня частина картини без панорами Відня, річки Дунай і неба) (англ. Battle of Vienna) — батальна композиція художника Мартина Альтомонте, що увічнила перемогу об'єднаного війська під проводом польського короля Яна ІІІ Собеського над турками-османами у Віденській битві 12 вересня 1683 року.
англ. Battle of Vienna | |
---|---|
![]() | |
Творець: | Мартин Альтомонте (1657—1745) |
Час створення: | 1688 рік |
Розміри: | 806 × 813 см |
Матеріал: | олія на полотні |
Жанр: | батальний жанр і Кінний портрет |
Зберігається: | Львів, Україна |
Музей: | Львівська національна галерея мистецтв, Олеський замок |
|
Історичні дані
Місто Жовква було засноване 1597 року на землях поселення Винники. З наданням Жовкві 22 лютого 1603 р. грамотою короля Сигізмунда ІІІ Магдебурзького права пожвавилось економічне життя міста та околиць, швидше стали розвиватись ремесла й торгівля. Ймовірно, що гетьман Жолкевський із дружиною (тодішні володарі міста) хотіли бачити розпланування Жовкви за взірцем «Ідеальних міст» італійського архітектора Петра Катанео. Планування реалізував архітектор-італієць Павло Щасливий, який вибудував замок та поряд нього на майдані костел св. Лаврентія в стилі пізнього відродження.
Величному костелу св. Лаврентія судилося стати і головним храмом міста, і усипальницею відомих державних діячів та їх родин. За значенням його прозивали другим Вавелем. Спокійні, гармонійні форми зовнішніх фасадів костелу майже не змінились з часом. Але інтер'єри змінилися і були прикрашені і вдосконалені низкою відомих майстрів 17 століття, серед яких різьбяри, сницарі, ювеліри. Доба бароко рекрутувала в місто як багатіїв — меценатів, так і митців і художників, частка яких пройшла добру художню школу в самому Римі, відомому центрі бароко в Західній Європі. Серед них — Мартин Альтомонте. Після Жолкєвських місто належало родині Даниловичів, а далі по матері Теофілі — Яну ІІІ Собєському. З 1678 року Жовківський замок став королівською резиденцією Яна III Собеського, надвірним художником якого і став римський вихованець Альтомонте. Він і отримав замову на створення семи (7) розкішних, батальних полотен, аби увічнити перемоги полків Собеського над турками — османами. Бо кожна перемога над османами зменшувала і горе в Європі, і цілі річки полонених, яких продаватимуть як худобу. Для свого часу ці твори стануть найбільшими батальними картинами в Центральній Європі…
Наприкінці 1950-х років костел святого Лаврентія стояв пусткою, покинутий, з вибитими шибками вікон. Безбожній країні СРСР старий провінційний костел в стилі пізнього відродження був ні до чого. Колишні картини познімали зі стін на занавісили вибиті вікна, бо і вони були ні до чого країні, що не піклувалася ні про власну історію до 1917 року, ні про чужинську історію на околиці радянської імперії. Тії картини, частка яких була вже як ганчірки, врятував львівський мистецтвознавець Борис Возницький. Серед врятованих були твори Симона Богушовича(1575—1648), Андреаса Стеха (1635—1697), якого призабули на власній батьківщині, Мартина Альтомонте (із 7 батальних картин Альтомонте до 20 ст. зберіглося лише дві. Вони були забруднені, пошкоджені, поверхневий лак побілів, фарба місцями обсипалася тощо).
Реставрація тільки двох полотен Мартина Альтомонте у Варшаві коштувала 1 млн євро, отриманих від Міністерства Культури Польщи, бо Україна грошей на це не мала.
Зберігається в Олеському замку (філія Львівської галереї мистецтв).
Провенанс
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZsTDBGc2RHOXRiMjUwWlY5Q1lYUjBiR1ZmYjJaZlZtbGxibTVoTG1wd1p5ODFNREJ3ZUMxQmJIUnZiVzl1ZEdWZlFtRjBkR3hsWDI5bVgxWnBaVzV1WVM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Першим замовником молодого Мартино Альтомонье забажав бути литовський гетьман Сапєга, що шукав майстра для стінописів в церкві Петра і Павла в Вільні, тодішній столиці Литовського князівства. На переїзд в Вільню і погодився Альтомонте. Але коли художник дістався Литовського князівства, Сапєга помер. Майстра з римською виучкою і перехопив король Ян ІІІ Собеський.
Картини Мартина Альтомонте були замовлені первісно для окраси Зали аудієнцій Жовківського замку та костелу св. Лаврентія. Зокрема, «Битва під Віднем» та «Битва під Парканами» писалися для костелу та утворювали разом з «лицарськими» рельєфами на фризі та нагробками Жолкевських єдиний анамбль-пантеон лицарської слави. Про сакральний характер цих картин свідчать і їхні розміри (завеликі для залу Жовківського замку, проте точно виміряні під стіни трансепту костелу), і біблійні цитати з на полотнах: «Та дмухнув Ти був духом Своїм і закрило їх море: вони потопились в бурхливій воді, немов оливо», Вих. 15:10, на «Битві під Парканами». «Навіщо говоритимуть поміж народами: Де їхній Бог?», Йоїль, 2:17, на «Битві під Віднем».
У 1738 році, коли рід Собеських згас, майно перейшло до родини Радзивіллів, панів з Олики та Несвіжа, що породичалися зі Собеськими. Під час розподілу майна були втрачені мармурові скульптури, замковий сад бароко і картинна галерея (створений її реєстр від 1738 р.). З 7 картин Альтомонте втрачено 5. Ті, що писались для костелу, були врятовані Борисом Возницьким, реставровані українськими та польськими реставраторами та наразі експонуються в замках Олеська та Золочева (зали котрих замалі для цих полотен).
Джерела. Ресурси Інтернету
- Заславський В. Чому для костелу малювалися картини про битви? [ 7 червня 2012 у Wayback Machine.]
- Влада почала розкрадати спадщину Бориса Возницького? // gazeta.ua
- Ярослава Музиченко. Картини на винос // Україна молода, № 79, 1.06.2012 [ 5 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Краткая художественная энциклопедия. Искусство стран и народов мира, т. 1. — М., 1962, с. 212—216
- Овсійчук В. А. Архітектурні пам'ятки Львова. — Л.: Каменяр, 1969
- Polski Słownik Biograficzny, Locci Augustyn Wincenty, t. XVII, s. 508—510
- Łoza Stanisław, Architekci i budowniczowie w Polsce, Warszawa, 1954, s. 177
- Biblioteka PAU i PAN w Krakowie, Akta rodziny Loccich, rkps 686, 687
- Искатели сокровищ // Труд, 27 июня 1990 г.
Посилання
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Bitva pid Vidnem tobto Peremoga pid Vidnem 12 veresnya 1683 roku nizhnya chastina kartini bez panorami Vidnya richki Dunaj i neba angl Battle of Vienna batalna kompoziciya hudozhnika Martina Altomonte sho uvichnila peremogu ob yednanogo vijska pid provodom polskogo korolya Yana III Sobeskogo nad turkami osmanami u Videnskij bitvi 12 veresnya 1683 roku Bitva pid Vidnemangl Battle of ViennaTvorec Martin Altomonte 1657 1745 Chas stvorennya 1688 rikRozmiri 806 813 smMaterial oliya na polotniZhanr batalnij zhanr i Kinnij portretZberigayetsya Lviv UkrayinaMuzej Lvivska nacionalna galereya mistectv Oleskij zamok Bitva pid Vidnem u VikishovishiIstorichni daniMisto Zhovkva bulo zasnovane 1597 roku na zemlyah poselennya Vinniki Z nadannyam Zhovkvi 22 lyutogo 1603 r gramotoyu korolya Sigizmunda III Magdeburzkogo prava pozhvavilos ekonomichne zhittya mista ta okolic shvidshe stali rozvivatis remesla j torgivlya Jmovirno sho getman Zholkevskij iz druzhinoyu todishni volodari mista hotili bachiti rozplanuvannya Zhovkvi za vzircem Idealnih mist italijskogo arhitektora Petra Kataneo Planuvannya realizuvav arhitektor italiyec Pavlo Shaslivij yakij vibuduvav zamok ta poryad nogo na majdani kostel sv Lavrentiya v stili piznogo vidrodzhennya Velichnomu kostelu sv Lavrentiya sudilosya stati i golovnim hramom mista i usipalniceyu vidomih derzhavnih diyachiv ta yih rodin Za znachennyam jogo prozivali drugim Vavelem Spokijni garmonijni formi zovnishnih fasadiv kostelu majzhe ne zminilis z chasom Ale inter yeri zminilisya i buli prikrasheni i vdoskonaleni nizkoyu vidomih majstriv 17 stolittya sered yakih rizbyari snicari yuveliri Doba baroko rekrutuvala v misto yak bagatiyiv mecenativ tak i mitciv i hudozhnikiv chastka yakih projshla dobru hudozhnyu shkolu v samomu Rimi vidomomu centri baroko v Zahidnij Yevropi Sered nih Martin Altomonte Pislya Zholkyevskih misto nalezhalo rodini Danilovichiv a dali po materi Teofili Yanu III Sobyeskomu Z 1678 roku Zhovkivskij zamok stav korolivskoyu rezidenciyeyu Yana III Sobeskogo nadvirnim hudozhnikom yakogo i stav rimskij vihovanec Altomonte Vin i otrimav zamovu na stvorennya semi 7 rozkishnih batalnih poloten abi uvichniti peremogi polkiv Sobeskogo nad turkami osmanami Bo kozhna peremoga nad osmanami zmenshuvala i gore v Yevropi i cili richki polonenih yakih prodavatimut yak hudobu Dlya svogo chasu ci tvori stanut najbilshimi batalnimi kartinami v Centralnij Yevropi Naprikinci 1950 h rokiv kostel svyatogo Lavrentiya stoyav pustkoyu pokinutij z vibitimi shibkami vikon Bezbozhnij krayini SRSR starij provincijnij kostel v stili piznogo vidrodzhennya buv ni do chogo Kolishni kartini poznimali zi stin na zanavisili vibiti vikna bo i voni buli ni do chogo krayini sho ne pikluvalasya ni pro vlasnu istoriyu do 1917 roku ni pro chuzhinsku istoriyu na okolici radyanskoyi imperiyi Tiyi kartini chastka yakih bula vzhe yak ganchirki vryatuvav lvivskij mistectvoznavec Boris Voznickij Sered vryatovanih buli tvori Simona Bogushovicha 1575 1648 Andreasa Steha 1635 1697 yakogo prizabuli na vlasnij batkivshini Martina Altomonte iz 7 batalnih kartin Altomonte do 20 st zberiglosya lishe dvi Voni buli zabrudneni poshkodzheni poverhnevij lak pobiliv farba miscyami obsipalasya tosho Restavraciya tilki dvoh poloten Martina Altomonte u Varshavi koshtuvala 1 mln yevro otrimanih vid Ministerstva Kulturi Polshi bo Ukrayina groshej na ce ne mala Zberigayetsya v Oleskomu zamku filiya Lvivskoyi galereyi mistectv ProvenansPovnij variant kartini Martino Altomonte Pershim zamovnikom molodogo Martino Altomone zabazhav buti litovskij getman Sapyega sho shukav majstra dlya stinopisiv v cerkvi Petra i Pavla v Vilni todishnij stolici Litovskogo knyazivstva Na pereyizd v Vilnyu i pogodivsya Altomonte Ale koli hudozhnik distavsya Litovskogo knyazivstva Sapyega pomer Majstra z rimskoyu viuchkoyu i perehopiv korol Yan III Sobeskij Kartini Martina Altomonte buli zamovleni pervisno dlya okrasi Zali audiyencij Zhovkivskogo zamku ta kostelu sv Lavrentiya Zokrema Bitva pid Vidnem ta Bitva pid Parkanami pisalisya dlya kostelu ta utvoryuvali razom z licarskimi relyefami na frizi ta nagrobkami Zholkevskih yedinij anambl panteon licarskoyi slavi Pro sakralnij harakter cih kartin svidchat i yihni rozmiri zaveliki dlya zalu Zhovkivskogo zamku prote tochno vimiryani pid stini transeptu kostelu i biblijni citati z na polotnah Ta dmuhnuv Ti buv duhom Svoyim i zakrilo yih more voni potopilis v burhlivij vodi nemov olivo Vih 15 10 na Bitvi pid Parkanami Navisho govoritimut pomizh narodami De yihnij Bog Joyil 2 17 na Bitvi pid Vidnem U 1738 roci koli rid Sobeskih zgas majno perejshlo do rodini Radzivilliv paniv z Oliki ta Nesvizha sho porodichalisya zi Sobeskimi Pid chas rozpodilu majna buli vtracheni marmurovi skulpturi zamkovij sad baroko i kartinna galereya stvorenij yiyi reyestr vid 1738 r Z 7 kartin Altomonte vtracheno 5 Ti sho pisalis dlya kostelu buli vryatovani Borisom Voznickim restavrovani ukrayinskimi ta polskimi restavratorami ta narazi eksponuyutsya v zamkah Oleska ta Zolocheva zali kotrih zamali dlya cih poloten Dzherela Resursi InternetuZaslavskij V Chomu dlya kostelu malyuvalisya kartini pro bitvi 7 chervnya 2012 u Wayback Machine Vlada pochala rozkradati spadshinu Borisa Voznickogo gazeta ua Yaroslava Muzichenko Kartini na vinos Ukrayina moloda 79 1 06 2012 5 bereznya 2016 u Wayback Machine Kratkaya hudozhestvennaya enciklopediya Iskusstvo stran i narodov mira t 1 M 1962 s 212 216 Ovsijchuk V A Arhitekturni pam yatki Lvova L Kamenyar 1969 Polski Slownik Biograficzny Locci Augustyn Wincenty t XVII s 508 510 Loza Stanislaw Architekci i budowniczowie w Polsce Warszawa 1954 s 177 Biblioteka PAU i PAN w Krakowie Akta rodziny Loccich rkps 686 687 Iskateli sokrovish Trud 27 iyunya 1990 g PosilannyaPortal Mistectvo Portal Baroko