Ця стаття не містить . (лютий 2014) |
Якутська Автономна Радянська Соціалістична Республіка (якут. Саха автономнай сэбиэскэй социалистическэй республиката, Саха АССР, рос. Якутская Автономная Советская Социалистическая Республика, ЯАССР) — автономна республіка у складі РРФСР. Існувала в 1922–1990 рр..
Якутская Автономная Советская Социалистическая Республика Саха автономнай сэбиэскэй социалистическэй республиката Якутська Автономна Радянська Соціалістична Республіка | |||||
| |||||
| |||||
![]() | |||||
Столиця | Якутськ | ||||
Форма правління | Автономна Радянська Соціалістична Республіка | ||||
Історія | |||||
- Засновано | 27 квітня 1922 | ||||
- Ліквідовано | 1991 | ||||
Площа | 3 103 200 км2 | ||||
Населення | |||||
- | 842 000 осіб | ||||
Густота | 0,3 осіб/км² | ||||
Валюта | карбованець | ||||
27 вересня 1990 року на сесії Верховної Ради Якутської Автономної Радянської Соціалістичної Республіки перетворена на . 24 травня 1991 року З'їзд народних депутатів РРФСР затвердив цю назву.
Столиця — м. Якутськ.
Була розташована в басейні річок Олени, Анабара, Оленека, Яни, Індігірки і в низов'ях Колими, на півночі — на узбережжі моря Лаптєвих і Східно-Сибірського моря та на Новосибірських островах. Понад 40% території знаходиться за Полярним колом.
Історія
Після Лютневої революції 1917 року якутською інтелігенцією були засновані культурно-просвітницьке товариство та партія , яка разом з місцевою організацією партією есерів домінувала у політичному житті Якутії. Після Жовтневого перевороту Якутія не визнала владу більшовиків і не підпорядковувалася жодному російському урядові до червня 1918 року, коли владу захопив більшовицький загін, що прибув з Іркутську. Вже за місяць влада більшовиків була ліквідована; якутський уряд був підпорядкований антибільшовицькій Сибірській республіці, пізніше — Російській державі Колчака.
Після поразки білих у Сибіру радянська влада була знову встановлена в Якутії в 1920 році, однак політика більшовиків викликала низку повстань. Під час Якутського повстання 1922 року була сформована , яка була підтримана білогвардійським десантом у портах Охотського моря. У тому ж році була створена радянська Якутська АРСР, над проектом якої працювала частина якутської інтелігенції. Замість закритого більшовиками товариства «Саха аймах» була створена організація з аналогічними функціям .
ЯАСРР утворена у складі РРФСР 27 квітня 1922 на території Якутської губернії без району Нижньої Тунгуски, (який увійшов до складу Киренського повіту Іркутської губернії) республіка також містила Хатанге-Анабарський район Єнісейської губернії, Олекмінсько-Сунтарської волості Киренського повіту Іркутської губернії і не містила острови Північного Льодовитого океану, розташовані між меридіанами 84 ° і 140 ½ ° східної довготи. Велику роль в утворенні Якутської автономної республіки зіграли Максим Аммосов разом з Платоном Ойунським і Ісідором Бараховим.
У роки Німецько-радянської війни понад 50 тис. жителів ЯАРСР воювали на фронтах, а 13 з них були відзначені звання Героя Радянського Союзу. Були також підрозділи укомплектовані переважно жителями республіки, нині, наприклад одна з вулиць Старої Русси має назву на згадку про такий підрозділ — Якутських стрільців.
З 1990 року республіка — Якутська-Саха Радянська Соціалістична Республіка у складі РРФСР. Нині ця територія у складі Республіки Саха (Якутії) суб'єкта Російської Федерації (Далекосхідний федеральний округ).
Населення
Національний склад до початку 1979 року (осіб): росіяни — 430 тис. якути — 314 тис. українці — 46 тис. евенки — 11,6 тис. евени — 5,8 тис.
Чисельність населення
рік | чисельність населення |
---|---|
1926 | 289 тис. |
1931 | 308 тис. |
1959 | 488 тис. |
1978 | 842 тис. |
1988 | 936 тис. |
1989 | 1 094 065 |
Економіка
З 1920-х років на території ЯАСРР почалася розробка золотоносних Алданського родовища, виник Алданський золотопромисловий район. В 1930-і роки почалася експлуатація Північного морського шляху, в гирлі річки Лена був збудований морський порт Тіксі. До середини 1950-х років на території республіки діяли виправно-трудові табори Дальбуду: Алданстрой, Індігірлаг, Зирянлаг, Янстройлаг, Янлаг, Янське ГУ-ВТТ і ЛО ОЖОГІН; ГУЛАГу: Джугджурлаг, Алданлаг, Алданський ВТТ № 11; Немнирлаг. В 1950-ті роки з відкриттям алмазоносних родовищ на заході республіки (кімберлітові трубки Мир, Вдала) була створена потужна алмазодобувна промислова інфраструктура. В 1960-х роках на півдні республіці була відкрита Ельконська група родовищ уранових руд. В 1970-х у республіці розпочато будівництво відгалуження з [[БАМ]]у до Беркакіта (за напрямком до Нерюнгринського вугільного родовища і Ельгінського вугільного родовища Південноякутського вугільного басейну). Під час геологічних робіт на території республіки з 1974 по 1987 рік було здійснено 12 мирних підземних ядерних вибухів. З економічного районування СРСР республіка належала до Далекосхідного економічного району.
Примітки
- . soveticus5.narod.ru. Архів оригіналу за 14 серпня 2021. Процитовано 26 квітня 2020.
- . constitution.garant.ru. Архів оригіналу за 23 січня 2018. Процитовано 26 квітня 2020.
Нагороди
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cya stattya ne mistit posilan na dzherela Vi mozhete dopomogti polipshiti cyu stattyu dodavshi posilannya na nadijni avtoritetni dzherela Material bez dzherel mozhe buti piddano sumnivu ta vilucheno lyutij 2014 Yakutska Avtonomna Radyanska Socialistichna Respublika yakut Saha avtonomnaj sebieskej socialisticheskej respublikata Saha ASSR ros Yakutskaya Avtonomnaya Sovetskaya Socialisticheskaya Respublika YaASSR avtonomna respublika u skladi RRFSR Isnuvala v 1922 1990 rr Yakutskaya Avtonomnaya Sovetskaya Socialisticheskaya Respublika Saha avtonomnaj sebieskej socialisticheskej respublikata Yakutska Avtonomna Radyanska Socialistichna Respublika 1922 1991 Prapor Gerb YaARSR istorichni kordoni na karti Stolicya Yakutsk Forma pravlinnya Avtonomna Radyanska Socialistichna Respublika Istoriya Zasnovano 27 kvitnya 1922 Likvidovano 1991 Plosha 3 103 200 km2 Naselennya 842 000 osib Gustota 0 3 osib km Valyuta karbovanec 27 veresnya 1990 roku na sesiyi Verhovnoyi Radi Yakutskoyi Avtonomnoyi Radyanskoyi Socialistichnoyi Respubliki peretvorena na 24 travnya 1991 roku Z yizd narodnih deputativ RRFSR zatverdiv cyu nazvu Stolicya m Yakutsk Bula roztashovana v basejni richok Oleni Anabara Oleneka Yani Indigirki i v nizov yah Kolimi na pivnochi na uzberezhzhi morya Laptyevih i Shidno Sibirskogo morya ta na Novosibirskih ostrovah Ponad 40 teritoriyi znahoditsya za Polyarnim kolom IstoriyaDiv takozh Istoriya Respubliki Saha Pislya Lyutnevoyi revolyuciyi 1917 roku yakutskoyu inteligenciyeyu buli zasnovani kulturno prosvitnicke tovaristvo ta partiya yaka razom z miscevoyu organizaciyeyu partiyeyu eseriv dominuvala u politichnomu zhitti Yakutiyi Pislya Zhovtnevogo perevorotu Yakutiya ne viznala vladu bilshovikiv i ne pidporyadkovuvalasya zhodnomu rosijskomu uryadovi do chervnya 1918 roku koli vladu zahopiv bilshovickij zagin sho pribuv z Irkutsku Vzhe za misyac vlada bilshovikiv bula likvidovana yakutskij uryad buv pidporyadkovanij antibilshovickij Sibirskij respublici piznishe Rosijskij derzhavi Kolchaka Pislya porazki bilih u Sibiru radyanska vlada bula znovu vstanovlena v Yakutiyi v 1920 roci odnak politika bilshovikiv viklikala nizku povstan Pid chas Yakutskogo povstannya 1922 roku bula sformovana yaka bula pidtrimana bilogvardijskim desantom u portah Ohotskogo morya U tomu zh roci bula stvorena radyanska Yakutska ARSR nad proektom yakoyi pracyuvala chastina yakutskoyi inteligenciyi Zamist zakritogo bilshovikami tovaristva Saha ajmah bula stvorena organizaciya z analogichnimi funkciyam YaASRR utvorena u skladi RRFSR 27 kvitnya 1922 na teritoriyi Yakutskoyi guberniyi bez rajonu Nizhnoyi Tunguski yakij uvijshov do skladu Kirenskogo povitu Irkutskoyi guberniyi respublika takozh mistila Hatange Anabarskij rajon Yenisejskoyi guberniyi Olekminsko Suntarskoyi volosti Kirenskogo povitu Irkutskoyi guberniyi i ne mistila ostrovi Pivnichnogo Lodovitogo okeanu roztashovani mizh meridianami 84 i 140 shidnoyi dovgoti Veliku rol v utvorenni Yakutskoyi avtonomnoyi respubliki zigrali Maksim Ammosov razom z Platonom Ojunskim i Isidorom Barahovim U roki Nimecko radyanskoyi vijni ponad 50 tis zhiteliv YaARSR voyuvali na frontah a 13 z nih buli vidznacheni zvannya Geroya Radyanskogo Soyuzu Buli takozh pidrozdili ukomplektovani perevazhno zhitelyami respubliki nini napriklad odna z vulic Staroyi Russi maye nazvu na zgadku pro takij pidrozdil Yakutskih strilciv Z 1990 roku respublika Yakutska Saha Radyanska Socialistichna Respublika u skladi RRFSR Nini cya teritoriya u skladi Respubliki Saha Yakutiyi sub yekta Rosijskoyi Federaciyi Dalekoshidnij federalnij okrug NaselennyaNacionalnij sklad do pochatku 1979 roku osib rosiyani 430 tis yakuti 314 tis ukrayinci 46 tis evenki 11 6 tis eveni 5 8 tis Chiselnist naselennya rik chiselnist naselennya 1926 289 tis 1931 308 tis 1959 488 tis 1978 842 tis 1988 936 tis 1989 1 094 065EkonomikaZ 1920 h rokiv na teritoriyi YaASRR pochalasya rozrobka zolotonosnih Aldanskogo rodovisha vinik Aldanskij zolotopromislovij rajon V 1930 i roki pochalasya ekspluataciya Pivnichnogo morskogo shlyahu v girli richki Lena buv zbudovanij morskij port Tiksi Do seredini 1950 h rokiv na teritoriyi respubliki diyali vipravno trudovi tabori Dalbudu Aldanstroj Indigirlag Ziryanlag Yanstrojlag Yanlag Yanske GU VTT i LO OZhOGIN GULAGu Dzhugdzhurlag Aldanlag Aldanskij VTT 11 Nemnirlag V 1950 ti roki z vidkrittyam almazonosnih rodovish na zahodi respubliki kimberlitovi trubki Mir Vdala bula stvorena potuzhna almazodobuvna promislova infrastruktura V 1960 h rokah na pivdni respublici bula vidkrita Elkonska grupa rodovish uranovih rud V 1970 h u respublici rozpochato budivnictvo vidgaluzhennya z BAM u do Berkakita za napryamkom do Neryungrinskogo vugilnogo rodovisha i Elginskogo vugilnogo rodovisha Pivdennoyakutskogo vugilnogo basejnu Pid chas geologichnih robit na teritoriyi respubliki z 1974 po 1987 rik bulo zdijsneno 12 mirnih pidzemnih yadernih vibuhiv Z ekonomichnogo rajonuvannya SRSR respublika nalezhala do Dalekoshidnogo ekonomichnogo rajonu Primitki soveticus5 narod ru Arhiv originalu za 14 serpnya 2021 Procitovano 26 kvitnya 2020 constitution garant ru Arhiv originalu za 23 sichnya 2018 Procitovano 26 kvitnya 2020 Nagorodi1957 Orden Lenina 1972 Orden Zhovtnevoyi revolyuciyi 1972 Orden Druzhbi Narodiv