Юліан Октавіан Захаревич (пол. Julian Oktawian Zachariewicz; 17 липня 1837 Львів — 27 грудня 1898, Львів) — львівський архітектор вірменського походження, лютеранин, один із засновників Львівської архітектурної школи, яка визначала архітектурне обличчя Львова 2-ї половини XIX — початку XX століття. Розпочинав свою діяльність як залізничний інженер.
Юліан Захаревич | |
---|---|
пол. Julian Oktawian Zachariewicz | |
![]() | |
Народження | 17 липня 1837 |
Смерть | 27 грудня 1898 (61 рік) |
Поховання | Личаківський цвинтар |
Країна (підданство) | ![]() ![]() |
Навчання | Віденська академія мистецтв, Національний університет «Львівська політехніка» і Віденський технічний університет |
Діяльність | архітектор, науковець, політик |
Праця в містах | Відень[1] і Львів[1] |
Нагороди | |
Діти | ·Захаревич Альфред |
|
Біографічні відомості
Народився у Львові в родині вірменина Георгія Захаревича та Юзефи з Ґросманів. Навчався у Львові у реальній школі. Закінчив Технічну академію (1852–1857, нині — Львівська Політехніка), професійну освіту отримав у Відні (закінчив 1858, нині Віденська політехніка). Після завершення навчання працював у генеральній дирекції будівництва державних залізниць Австрійської імперії. Після ліквідації цієї установи працював на будівництві залізниці у Тімішоарі.
У 1859 року проходив практику в архітектурному бюро Леопольда Ернста при реставрації віденського готичного костелу святого Стефана.
У 1860-х роках працював на Львівсько-Чернівецькій залізниці на різних посадах — від залізничного інженера почергово у Відні, Тімішоарі та Львові, до начальника руху в Чернівцях. Працюючи на цій залізниці, спроектував залізничний вокзал у Яссах.
З 1871 року — професор, завідувач кафедри архітектури Технічної академії у Львові. Від 1877 року — член Політехнічного товариства у Львові. У 1879 році входив до правління товариства. У 1881—1882 роках — ректор Політехніки. Від початку 1880-х років кореспондент Центральної комісії з дослідження та консервації пам'яток мистецтва та історії Галичини. Від 1888 — член щойно створеного Кола консерваторів та кореспондентів Східної Галичини. У 1890-х був одним з експертів на судовому процесі між Леонардом Марконі і Юзефом Каетаном Яновським у справі щодо авторства проєкту Промислового музею. Від 1892 року був одним організаторів Галицької крайової виставки у Львові. Входив до статутної виставкової комісії.
Спільно з Іваном Левинським 1885 року придбав у міста велику земельну ділянку в місцевостях Новий Світ і Байки. Від 1888 року забудовував її віллами за власними проєктами та проєктами Левинського (тепер місцевість відома під назвою Кастелівка). Поряд з Іваном Левинським та Альфредом Каменобродським був піонером створення у Львові комплексних архітектурно-будівельних компаній. Зібрав колекцію творів українського ужиткового мистецтва. Вивчав народне будівництво.
Був одружений двічі. Батько львівського архітектора і підприємця Альфреда Захаревича. З огляду на заслуги перед містом та фанатичну любов до Львова одержав додаток до прізвища — Захаревич-Львігруд (пол. Zachariewicz-Lwigród).
Помер у Львові, похований на Личаківському цвинтарі, поле № 55. Протягом 13 квітня—15 травня 1905 року рисунки зразків дерев'яної архітектури, виконані Захаревичем, експонувалися на виставці в палаці Чапських у Кракові. У вестибюлі головного корпусу Львівської політехніки 1910 року встановлено погруддя із зображенням Юліана Захаревича авторства Юліуша Белтовського, яке урочисто відкрили 11 вересня у завершальний день П'ятого з'їзду техніків у Львові. Того ж року проєкти Захаревича експонувалися на першій архітектурній виставці у Львові. У 1901—1946 роках іменем Захаревича називалася вулиця, що нині має назву Архітекторська. 1992 року на його честь названо іншу вулицю у Львові.
Звання
- Професор архітектури;
- ректор Львівської політехніки;
- Радчий імператорського двору;
- кавалер Ордену Залізної Корони;
- депутат Державної ради;
- Голова Комісії для Державних іспитів дипломованих архітекторів;
- член Шкільної крайової ради;
- Презес промислового музею;
- Заступник Голови колегії для охорони авторських прав у галузі архітектури;
- член Ради міста Львова;
- член Товариства політехнічного.
Роботи
У Львові
- Проєкти корпусів Львівської політехніки (в ті часи — Львівська Політехнічна Школа):
пол. ** головний корпус (вул. С. Бандери, 12) у 1873—1877 роках;
- корпус Хімічної лабораторії (нинішній хімічний корпус Львівської політехніки, пл. Св. Юра, 9) — завершений у 1876 році.
- Власний будинок у стилі неоренесансу на (вулиці Технічній), 1 (1874).
- Галицька ощадна каса (1888—1891), де нині розмістився Музей етнографії та художнього промислу (проспекті Свободи, 15).
- Вілла з червоної цегли з майстернею художника Яна Стики споруджена в стилі сецесії у 1889—1890 роках проєктно-будівельною фірмою Івана Левинського. Нині тут художньо-меморіальний музей Олекси Новаківського (вул. Листопадового чину, 11).
- Низка вілл діячів науки та культури у львівському районі Кастелівка.
- Костел і монастир сестер францисканок (1876–1888, вул. Лисенка, 43).
- Водонапірна вежа у стилі неоготики на Галицькій крайовій виставці 1894 року. Співавтор Міхал Лужецький, керували спорудженням Володимир Підгородецький і Якуб Баллабан.
- Реставрація та перебудова
- Реставрація костелу Єзуїтів у 1879 і 1891—1896 роках. Під час другої реставрації нижній ярус фасаду прикрашено чотирма статуями святих, виконаних Феліксом Павлінським у майстерні Леопольда Шімзера. Наново перекрито ліву наву, замінено дах усього костелу. Архітектор Міхал Ковальчук під керівництвом Захаревича проводив відновлення інтер'єру.
- Перебудова житлової кам'яниці на нинішній вулиці Князя Романа, 1-3 для потреб Крайового суду (1874, розібрано перед 1891).
- Нереалізований проєкт реставрації церкви святого Пантелеймона в Галичі (1885).
- Реставрація костелу Іоанна Хрестителя (1886—1889). Виконана Іваном Левинським та Тадеушем Мюнніхом під керівництвом Захаревича. Тепер у костелі Музей історії міста Львова.
- Перебудова веж Костелу Марії-Магдалини (1889, тепер зал органної музики). Первісний проєкт виконано ще 1871 року Феліксом Ксенжарським, а пізніше перероблено Захаревичем і реалізовано.
- Костел Марії Сніжної (1888—1892), що на площі Ярослава Осмомисла.
- Реставрація кафедрального костелу в Тарнові (1889—1892).
- Нереалізовані проєкти
- Проєкт перебудови реформістської синагоги «Темпль». Виконаний у 1894–1896 роках, базувався на аналізі форм храму Соломона в Єрусалимі (бл. 957—950 р. до н. е.). Дані про гіпотетичний вигляд якого, почерпнув із праці Шарля Шип'є і Жоржа Перро. Проєкт передбачав значне розширення, зокрема добудову двох пілонів при вході від вул. Жовківської (нині вул. Хмельницького), збільшення вестибюля, добудову санктуарія, широкого ліхтаря посередині купола. З усього реалізовано було лише розписи інтер'єрів.
- Проєкт розширення дому товариства ремісників «Гвязда», що на вулиці Короленка, 7.
В інших населених пунктах
- Вокзал у місті Ясси в Румунії (1869—1870).
- Синагога в Чернівцях у неомавританському стилі (1873—1877).
- Костел святого Михаїла у селі Заріччя біля Ярослава (1879—1880). Поєднує романські та готичні риси з неовізантійський стиль|неовізантійськими елементами. Збудований коштом графів Володимира та Альфонсини Дідушицьких. Архітектор спроєктував також орган, виконаний у Львові фабрикою Яна Слівінського. Спорудженням храму керував учень Захаревича Вацлав Ґерж. Вівтарі виготовлені за спільним проєктом Юліана Захаревича та Леонарда Марконі.
- Дерев'яна церква Воздвиження Чесного Хреста в селі Звижень. Тризрубна, триверха, з верандою на другому ярусі бабинця, оперезана галереєю. Споруджена 1888 року під керівництвом Міхала Ковальчука. 1916 року розібрана на матеріал для окопів.
- Палац графів Реїв у Псарах (нині с. Приозерне, Рогатинський район).
- Костел у Буцневі поблизу Тернополя (1890–1891).
- Церква Різдва Пресвятої Богородиці в Маркополі. Поєднує в собі неовізантійський та неороманський стилі. Спорудження велось у 1892–1896 роках під керівництвом будівничого Ставарського із Синяви. Пізніше живописець Антін Манастирський виконав настінні розписи.
- Найпізніше з усіх палацових ансамблів у 1889 Захаревичем був зведений замок графа Адама Ґолуховського (1855—1914) в Гусятині. Казковий стиль баварських замків короля Людвіга ІІ. Ліс «Грабник» навколо палацу був перетворений Захаревичем у англійський парк. Тільки дерева цього парку залишились нині, а палац був знищений під час першої світової війни, про його стан можна судити по старих фотографіях.
Галерея
-
- Майстерня-особняк художника Я. Стики
- Костел і монастир сестер францисканок у Львові
- Вокзал у місті Ясси (Румунія)
- Єврейський темпль у Чернівцях
- Садиба Реїв біля Рогатина
Примітки
- Czech National Authority Database
- Ігор Мельник (17 липня 2017). Лицар з Львигороду Юліан Захаревич. zbruc.eu. Zbruč. оригіналу за 9 травня 2021. Процитовано 27 липня 2021.
- Рихло П. Архітектурна спадщина Чернівців Австрійської доби: Матеріали міжнародної конференції. — Чернівці : Золоті литаври, 2003. — С. 164, 167. — .
- Towarzystwo Politechniczne we Lwowie 1877—1902. Pamiętnik jubileuszowy / pod red. E. Grzębskiego. — Lwów, 1902. — S. 97. (пол.)
- Towarzystwo Politechniczne… — S. 76.
- Бірюльов Ю. О. Захаревичі, 2010, с. 137.
- Сьомочкін І. В. Будинок Художньо-промислового музею у Львові (до питання про авторство проєкту) // Вісник інституту «Укрзахідпроектреставрація». — 1995. — № 3. — С. 30—33.
- Lewicki J. Między tradycją a nowoczesnością: architektura Lwowa lat 1893—1918. — Warszawa: Neriton, 2005. — S. 106. — . (пол.)
- Криса Л., Фіголь Р. Личаківський некрополь. — Львів, 2006. — С. 311. — ..
- Drobne wiadomości // Architekt. — 1905. — № 4. — S. 64.
- V Zjazd Techników Polskich we Lwowie // Czasopismo Techniczne. — 1910. — № 22. — S. 340. (пол.)
- Minkiewicz W. Z powodu I wystawy Architektury we Lwowie // Czasopismo Techniczne. — 1910. — № 23. — S. 359; продовження статті — № 24. — S. 384. (пол.)
- Бірюльов Ю. О. Захаревичі, 2010, с. 132.
- Бірюльов Ю. О. Захаревичі, 2010, с. 137—138.
- Бірюльов Ю. О. Захаревичі, 2010, с. 138—140.
- Бірюльов Ю. О. Захаревичі, 2010, с. 143—146.
- Бірюльов Ю. О. Захаревичі, 2010, с. 121—123.
- Вуйцик В., Івасейко С., Слободян В. Українські церкви Бродівського району. Ілюстрований каталог. — Львів : Місіонер, 2000. — С. 70—71. — (Українські церкви Львівщини) — .
- Roman Aftanazy. Dzieje rezydencji na dawnych kresach Rzeczypospolitej. Województwo ruskie, Ziemia Halicka i Lwowska. — Wrocław, Warszawa: Zakład Narodowy im. Ossolińskich, 1995. — T. 7. — S. 160—167. — całość, . (пол.)
- Бірюльов Ю. О. Захаревичі, 2010, с. 85.
Посилання
- Бірюльов Ю. О. Захаревич Юліан Октавіан // Енциклопедія Львова / за ред. А. Козицького. — Львів : Літопис, 2008. — Т. 2: Д—Й. — С. 415—420. — .
- Бірюльов Ю. О. Захаревичі: Творці столичного Львова. — Львів : Центр Європи, 2010. — 336 с. — .
- Гранкін П. Е., Лазечко П. В., Сьомочкін І. В., Шрамко Г. І. Львівська залізниця. Історія і сучасність. — Львів : Центр Європи, 1996. — 176 с. — .
- Жук О. К. Мистецтво дизайну у творчості Юліана Захарієвича // Вісник Національного університету «Львівська політехніка». — 2008. — № 632. — С. 216—218.
- Захаревич Юліан-Октавіан // Українська радянська енциклопедія / За редакцією М. П. Бажана. — 2-е видання. — К. : Головна редакція Української радянської енциклопедії АН УРСР, 1979. — Т. 4. — С. 222.
- Черкес Б. С., Жук О. К. Юліан Захарієвич — основоположник львівської архітектурної школи // Вісник Національного університету «Львівська політехніка». — 2007. — № 585. — С. 163—167.
- Минуло 180 років від народження видатного галицького архітектора Юліана Захаревича. lpnu.ua. Національний університет «Львівська політехніка». 27 липня 2017. оригіналу за 27 липня 2021. Процитовано 27 липня 2021.
Див. також
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Zaharevich Yulian Oktavian Zaharevich pol Julian Oktawian Zachariewicz 17 lipnya 1837 Lviv 27 grudnya 1898 Lviv lvivskij arhitektor virmenskogo pohodzhennya lyuteranin odin iz zasnovnikiv Lvivskoyi arhitekturnoyi shkoli yaka viznachala arhitekturne oblichchya Lvova 2 yi polovini XIX pochatku XX stolittya Rozpochinav svoyu diyalnist yak zaliznichnij inzhener Yulian Zaharevichpol Julian Oktawian ZachariewiczNarodzhennya17 lipnya 1837 1837 07 17 Lviv Avstrijska imperiyaSmert27 grudnya 1898 1898 12 27 61 rik Lviv Dolitavshina Avstro UgorshinaPohovannyaLichakivskij cvintarKrayina piddanstvo Avstrijska imperiya Avstro UgorshinaNavchannyaVidenska akademiya mistectv Nacionalnij universitet Lvivska politehnika i Videnskij tehnichnij universitetDiyalnistarhitektor naukovec politikPracya v mistahViden 1 i Lviv 1 NagorodiDiti Zaharevich Alfred Yulian Zaharevich u VikishovishiBiografichni vidomostiNadgrobok Yuliana Zaharevicha na Lichakivskomu cvintari u Lvovi Narodivsya u Lvovi v rodini virmenina Georgiya Zaharevicha ta Yuzefi z Grosmaniv Navchavsya u Lvovi u realnij shkoli Zakinchiv Tehnichnu akademiyu 1852 1857 nini Lvivska Politehnika profesijnu osvitu otrimav u Vidni zakinchiv 1858 nini Videnska politehnika Pislya zavershennya navchannya pracyuvav u generalnij direkciyi budivnictva derzhavnih zaliznic Avstrijskoyi imperiyi Pislya likvidaciyi ciyeyi ustanovi pracyuvav na budivnictvi zaliznici u Timishoari U 1859 roku prohodiv praktiku v arhitekturnomu byuro Leopolda Ernsta pri restavraciyi videnskogo gotichnogo kostelu svyatogo Stefana U 1860 h rokah pracyuvav na Lvivsko Cherniveckij zaliznici na riznih posadah vid zaliznichnogo inzhenera pochergovo u Vidni Timishoari ta Lvovi do nachalnika ruhu v Chernivcyah Pracyuyuchi na cij zaliznici sproektuvav zaliznichnij vokzal u Yassah Z 1871 roku profesor zaviduvach kafedri arhitekturi Tehnichnoyi akademiyi u Lvovi Vid 1877 roku chlen Politehnichnogo tovaristva u Lvovi U 1879 roci vhodiv do pravlinnya tovaristva U 1881 1882 rokah rektor Politehniki Vid pochatku 1880 h rokiv korespondent Centralnoyi komisiyi z doslidzhennya ta konservaciyi pam yatok mistectva ta istoriyi Galichini Vid 1888 chlen shojno stvorenogo Kola konservatoriv ta korespondentiv Shidnoyi Galichini U 1890 h buv odnim z ekspertiv na sudovomu procesi mizh Leonardom Markoni i Yuzefom Kaetanom Yanovskim u spravi shodo avtorstva proyektu Promislovogo muzeyu Vid 1892 roku buv odnim organizatoriv Galickoyi krajovoyi vistavki u Lvovi Vhodiv do statutnoyi vistavkovoyi komisiyi Spilno z Ivanom Levinskim 1885 roku pridbav u mista veliku zemelnu dilyanku v miscevostyah Novij Svit i Bajki Vid 1888 roku zabudovuvav yiyi villami za vlasnimi proyektami ta proyektami Levinskogo teper miscevist vidoma pid nazvoyu Kastelivka Poryad z Ivanom Levinskim ta Alfredom Kamenobrodskim buv pionerom stvorennya u Lvovi kompleksnih arhitekturno budivelnih kompanij Zibrav kolekciyu tvoriv ukrayinskogo uzhitkovogo mistectva Vivchav narodne budivnictvo Buv odruzhenij dvichi Batko lvivskogo arhitektora i pidpriyemcya Alfreda Zaharevicha Z oglyadu na zaslugi pered mistom ta fanatichnu lyubov do Lvova oderzhav dodatok do prizvisha Zaharevich Lvigrud pol Zachariewicz Lwigrod Pomer u Lvovi pohovanij na Lichakivskomu cvintari pole 55 Protyagom 13 kvitnya 15 travnya 1905 roku risunki zrazkiv derev yanoyi arhitekturi vikonani Zaharevichem eksponuvalisya na vistavci v palaci Chapskih u Krakovi U vestibyuli golovnogo korpusu Lvivskoyi politehniki 1910 roku vstanovleno pogruddya iz zobrazhennyam Yuliana Zaharevicha avtorstva Yuliusha Beltovskogo yake urochisto vidkrili 11 veresnya u zavershalnij den P yatogo z yizdu tehnikiv u Lvovi Togo zh roku proyekti Zaharevicha eksponuvalisya na pershij arhitekturnij vistavci u Lvovi U 1901 1946 rokah imenem Zaharevicha nazivalasya vulicya sho nini maye nazvu Arhitektorska 1992 roku na jogo chest nazvano inshu vulicyu u Lvovi Zvannya Profesor arhitekturi rektor Lvivskoyi politehniki Radchij imperatorskogo dvoru kavaler Ordenu Zaliznoyi Koroni deputat Derzhavnoyi radi Golova Komisiyi dlya Derzhavnih ispitiv diplomovanih arhitektoriv chlen Shkilnoyi krajovoyi radi Prezes promislovogo muzeyu Zastupnik Golovi kolegiyi dlya ohoroni avtorskih prav u galuzi arhitekturi chlen Radi mista Lvova chlen Tovaristva politehnichnogo RobotiU Lvovi Proyekti korpusiv Lvivskoyi politehniki v ti chasi Lvivska Politehnichna Shkola pol golovnij korpus vul S Banderi 12 u 1873 1877 rokah korpus Himichnoyi laboratoriyi ninishnij himichnij korpus Lvivskoyi politehniki pl Sv Yura 9 zavershenij u 1876 roci Vlasnij budinok u stili neorenesansu na vulici Tehnichnij 1 1874 Galicka oshadna kasa 1888 1891 de nini rozmistivsya Muzej etnografiyi ta hudozhnogo promislu prospekti Svobodi 15 Villa z chervonoyi cegli z majsterneyu hudozhnika Yana Stiki sporudzhena v stili secesiyi u 1889 1890 rokah proyektno budivelnoyu firmoyu Ivana Levinskogo Nini tut hudozhno memorialnij muzej Oleksi Novakivskogo vul Listopadovogo chinu 11 Nizka vill diyachiv nauki ta kulturi u lvivskomu rajoni Kastelivka Kostel i monastir sester franciskanok 1876 1888 vul Lisenka 43 Vodonapirna vezha u stili neogotiki na Galickij krajovij vistavci 1894 roku Spivavtor Mihal Luzheckij keruvali sporudzhennyam Volodimir Pidgorodeckij i Yakub Ballaban Restavraciya ta perebudovaRestavraciya kostelu Yezuyitiv u 1879 i 1891 1896 rokah Pid chas drugoyi restavraciyi nizhnij yarus fasadu prikrasheno chotirma statuyami svyatih vikonanih Feliksom Pavlinskim u majsterni Leopolda Shimzera Nanovo perekrito livu navu zamineno dah usogo kostelu Arhitektor Mihal Kovalchuk pid kerivnictvom Zaharevicha provodiv vidnovlennya inter yeru Perebudova zhitlovoyi kam yanici na ninishnij vulici Knyazya Romana 1 3 dlya potreb Krajovogo sudu 1874 rozibrano pered 1891 Nerealizovanij proyekt restavraciyi cerkvi svyatogo Pantelejmona v Galichi 1885 Restavraciya kostelu Ioanna Hrestitelya 1886 1889 Vikonana Ivanom Levinskim ta Tadeushem Myunnihom pid kerivnictvom Zaharevicha Teper u kosteli Muzej istoriyi mista Lvova Perebudova vezh Kostelu Mariyi Magdalini 1889 teper zal organnoyi muziki Pervisnij proyekt vikonano she 1871 roku Feliksom Ksenzharskim a piznishe pererobleno Zaharevichem i realizovano Kostel Mariyi Snizhnoyi 1888 1892 sho na ploshi Yaroslava Osmomisla Restavraciya kafedralnogo kostelu v Tarnovi 1889 1892 Nerealizovani proyektiProyekt perebudovi reformistskoyi sinagogi Templ Vikonanij u 1894 1896 rokah bazuvavsya na analizi form hramu Solomona v Yerusalimi bl 957 950 r do n e Dani pro gipotetichnij viglyad yakogo pocherpnuv iz praci Sharlya Ship ye i Zhorzha Perro Proyekt peredbachav znachne rozshirennya zokrema dobudovu dvoh piloniv pri vhodi vid vul Zhovkivskoyi nini vul Hmelnickogo zbilshennya vestibyulya dobudovu sanktuariya shirokogo lihtarya poseredini kupola Z usogo realizovano bulo lishe rozpisi inter yeriv Proyekt rozshirennya domu tovaristva remisnikiv Gvyazda sho na vulici Korolenka 7 V inshih naselenih punktah Vokzal u misti Yassi v Rumuniyi 1869 1870 Sinagoga v Chernivcyah u neomavritanskomu stili 1873 1877 Kostel svyatogo Mihayila u seli Zarichchya bilya Yaroslava 1879 1880 Poyednuye romanski ta gotichni risi z neovizantijskij stil neovizantijskimi elementami Zbudovanij koshtom grafiv Volodimira ta Alfonsini Didushickih Arhitektor sproyektuvav takozh organ vikonanij u Lvovi fabrikoyu Yana Slivinskogo Sporudzhennyam hramu keruvav uchen Zaharevicha Vaclav Gerzh Vivtari vigotovleni za spilnim proyektom Yuliana Zaharevicha ta Leonarda Markoni Derev yana cerkva Vozdvizhennya Chesnogo Hresta v seli Zvizhen Trizrubna triverha z verandoyu na drugomu yarusi babincya operezana galereyeyu Sporudzhena 1888 roku pid kerivnictvom Mihala Kovalchuka 1916 roku rozibrana na material dlya okopiv Palac grafiv Reyiv u Psarah nini s Priozerne Rogatinskij rajon Kostel u Bucnevi poblizu Ternopolya 1890 1891 Cerkva Rizdva Presvyatoyi Bogorodici v Markopoli Poyednuye v sobi neovizantijskij ta neoromanskij stili Sporudzhennya velos u 1892 1896 rokah pid kerivnictvom budivnichogo Stavarskogo iz Sinyavi Piznishe zhivopisec Antin Manastirskij vikonav nastinni rozpisi Najpiznishe z usih palacovih ansambliv u 1889 Zaharevichem buv zvedenij zamok grafa Adama Goluhovskogo 1855 1914 v Gusyatini Kazkovij stil bavarskih zamkiv korolya Lyudviga II Lis Grabnik navkolo palacu buv peretvorenij Zaharevichem u anglijskij park Tilki dereva cogo parku zalishilis nini a palac buv znishenij pid chas pershoyi svitovoyi vijni pro jogo stan mozhna suditi po starih fotografiyah GalereyaGolovnij korpus Lvivskoyi politehniki Majsternya osobnyak hudozhnika Ya Stiki Kostel i monastir sester franciskanok u Lvovi Vokzal u misti Yassi Rumuniya Yevrejskij templ u Chernivcyah Sadiba Reyiv bilya RogatinaPrimitkiCzech National Authority Database d Track Q13550863 Igor Melnik 17 lipnya 2017 Licar z Lvigorodu Yulian Zaharevich zbruc eu Zbruc originalu za 9 travnya 2021 Procitovano 27 lipnya 2021 Rihlo P Arhitekturna spadshina Chernivciv Avstrijskoyi dobi Materiali mizhnarodnoyi konferenciyi Chernivci Zoloti litavri 2003 S 164 167 ISBN 966 8029 28 3 Towarzystwo Politechniczne we Lwowie 1877 1902 Pamietnik jubileuszowy pod red E Grzebskiego Lwow 1902 S 97 pol Towarzystwo Politechniczne S 76 Biryulov Yu O Zaharevichi 2010 s 137 Somochkin I V Budinok Hudozhno promislovogo muzeyu u Lvovi do pitannya pro avtorstvo proyektu Visnik institutu Ukrzahidproektrestavraciya 1995 3 S 30 33 Lewicki J Miedzy tradycja a nowoczesnoscia architektura Lwowa lat 1893 1918 Warszawa Neriton 2005 S 106 ISBN 83 88372 29 7 pol Krisa L Figol R Lichakivskij nekropol Lviv 2006 S 311 ISBN 966 8955 00 5 Drobne wiadomosci Architekt 1905 4 S 64 V Zjazd Technikow Polskich we Lwowie Czasopismo Techniczne 1910 22 S 340 pol Minkiewicz W Z powodu I wystawy Architektury we Lwowie Czasopismo Techniczne 1910 23 S 359 prodovzhennya statti 24 S 384 pol Biryulov Yu O Zaharevichi 2010 s 132 Biryulov Yu O Zaharevichi 2010 s 137 138 Biryulov Yu O Zaharevichi 2010 s 138 140 Biryulov Yu O Zaharevichi 2010 s 143 146 Biryulov Yu O Zaharevichi 2010 s 121 123 Vujcik V Ivasejko S Slobodyan V Ukrayinski cerkvi Brodivskogo rajonu Ilyustrovanij katalog Lviv Misioner 2000 S 70 71 Ukrayinski cerkvi Lvivshini ISBN 966 7086 63 1 Roman Aftanazy Dzieje rezydencji na dawnych kresach Rzeczypospolitej Wojewodztwo ruskie Ziemia Halicka i Lwowska Wroclaw Warszawa Zaklad Narodowy im Ossolinskich 1995 T 7 S 160 167 ISBN 83 04 03701 7 calosc ISBN 83 04 04229 0 pol Biryulov Yu O Zaharevichi 2010 s 85 PosilannyaBiryulov Yu O Zaharevich Yulian Oktavian Enciklopediya Lvova za red A Kozickogo Lviv Litopis 2008 T 2 D J S 415 420 ISBN 978 966 7007 69 0 Biryulov Yu O Zaharevichi Tvorci stolichnogo Lvova Lviv Centr Yevropi 2010 336 s ISBN 978 966 7022 86 0 Grankin P E Lazechko P V Somochkin I V Shramko G I Lvivska zaliznicya Istoriya i suchasnist Lviv Centr Yevropi 1996 176 s ISBN 966 7022 10 2 Zhuk O K Mistectvo dizajnu u tvorchosti Yuliana Zahariyevicha Visnik Nacionalnogo universitetu Lvivska politehnika 2008 632 S 216 218 Zaharevich Yulian Oktavian Ukrayinska radyanska enciklopediya Za redakciyeyu M P Bazhana 2 e vidannya K Golovna redakciya Ukrayinskoyi radyanskoyi enciklopediyi AN URSR 1979 T 4 S 222 Cherkes B S Zhuk O K Yulian Zahariyevich osnovopolozhnik lvivskoyi arhitekturnoyi shkoli Visnik Nacionalnogo universitetu Lvivska politehnika 2007 585 S 163 167 Minulo 180 rokiv vid narodzhennya vidatnogo galickogo arhitektora Yuliana Zaharevicha lpnu ua Nacionalnij universitet Lvivska politehnika 27 lipnya 2017 originalu za 27 lipnya 2021 Procitovano 27 lipnya 2021 Div takozhMitci i mayetki Ukrayini