«Чайка» (рос. Чайка) — п'єса на чотири дії Антона Павловича Чехова, написана в 1895—1896 роках і вперше опублікована в журналі , № 12 за 1896 рік. Прем'єра відбулася 17 жовтня 1896 року на сцені петербурзького Александринського театру.
«Чайка» | ||||
---|---|---|---|---|
рос. Чайка | ||||
![]() | ||||
Жанр | комедія | |||
Форма | п'єса | |||
Автор | Антон Павлович Чехов | |||
Мова | російська | |||
Опубліковано | 1896 | |||
У «Гутенберзі» | 1754 | |||
| ||||
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemcxTDBGdWRHOXVYME5vWld0b2IzWmZjbVZoWkhOZlZHaGxYMU5sWVdkMWJHd3VhbkJuTHpNd01IQjRMVUZ1ZEc5dVgwTm9aV3RvYjNaZmNtVmhaSE5mVkdobFgxTmxZV2QxYkd3dWFuQm4uanBn.jpg)
Дійові особи
- Ірина Миколаївна Аркадіна, по чоловікові Треплєва, актриса
- Костянтин Гаврилович Треплєв, її син, молодий чоловік
- Петро Миколайович Сорін, її брат
- Ніна Михайлівна Зарічна, молода дівчина, дочка багатого поміщика
- Ілля Опанасович Шамраєв, поручик у відставці, керуючий у Соріна
- Поліна Андріївна, його дружина
- Маша, його дочка
- Борис Олексійович Тригорін, белетрист
- Євген Сергійович Дорн, лікар
- Семен Семенович Медведенко, вчитель
- Яків, працівник
- Кухар
- Покоївка
Сюжет
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekEwTDAxaGJIbGZWR2hsWVhSeVpWOW1iM1J2WHpRdWFuQm5Mek13TUhCNExVMWhiSGxmVkdobFlYUnlaVjltYjNSdlh6UXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Дія перша
Дія відбувається в маєтку Петра Миколайовича Соріна, де дійсний статський радник у відставці проживає з сином своєї сестри — Костянтином Треплєвим. Його сестра, Ірина Миколаївна Аркадіна — відома актриса, гостює у маєтку разом зі своїм коханим — ще більш відомим беллетристом Тригоріним.
Треплев також захоплюється літературною творчістю: мешканцям і гостям маєтку він готується представити свою п'єсу. Грати в ній єдину роль має Ніна Зарічна — дочка багатих поміщиків, сусідів Соріна; вона мріє про сцену, але захоплення театром, непристойного для дівчини її кола, рішуче виступають батьки. Закоханий у Ніну Костянтин створює для неї в парку «театр»: нашвидку збиту естраду, з завісою, але без задньої стіни — декорацією служить вид на озеро.
Серед глядачів — керуючий маєтком Соріна, поручик у відставці Шамраєв, його дружина Поліна Андріївна і дочка Маша, а також доктор Дорн. Ще один гість — сусід Соріна учитель Медведенко, безнадійно закоханий у Машу; він заздрить Треплеву і Ніні, які, як здається всім, що люблять один одного, намагається порозумітися з Машею, але дівчина, завжди одягнена в чорне — на знак жалоби по своєму житті, не може відповісти йому взаємністю: вона давно любить Костянтина.
Нарешті приїжджає Зарічна. Вся в білому, вона вимовляє текст в декадентском стилі (що тут же зазначає Аркадіна): «Люди, леви, орли і куріпки, рогаті олені, гуси, павуки…» — дивний текст, у більшості глядачів викликає подив, а у Аркадиной і прямий протест: їй бачиться в цьому поданні спроба повчити «як треба писати і що потрібно грати». Роздратований зауваженнями, Костянтин припиняє спектакль і йде. Ніна не слід за ним, вона залишається з глядачами і з задоволенням вислуховує компліменти на свою адресу, особливо з боку Тригоріна.
Дія друга
Та ж садиба два дні потому. На майданчику для крокету Дорн читає вголос Аркадіній і Маші; Тригорін захоплено ловить рибу в купальні. З нагоди іменин Соріна приїжджає Ніна, — спостерігаючи життя в маєтку, вона дивується з того, як мало знамениті люди в побуті відрізняються від звичайних людей: відома актриса засмучується і плаче через дрібниці, а знаменитий письменник, про якого пишуть у всіх газетах, цілими днями ловить рибу і тішиться, коли зловить двох головнів. Ніна закохується в Тригоріна, вона зовсім охолола до Треплєва й уникає його. Сам Костянтин пов'язує цю зміну з провалом його п'єси: жінки не прощають неуспіху; він приносить Ніні вбиту ним чайку, обіцяє, що скоро таким же чином вб'є себе, — але у Ніни зізнання Треплєва викликають тільки роздратування. Тепер її кумир — Тригорін, пише нехитру прозу, і їй вже не подобається манера Костянтина висловлювати свої думки і почуття символами: ось і чайка — черговий незрозумілий символ. Костянтин намагається порозумітися, але, побачивши наближення Тригоріна, йде, залишаючи Ніну наодинці з беллетристом.
Тригорін хоче знати, чим живе і як дивиться на світ 18-річна дівчина, — для Ніни, яка мріє про славу, набагато цікавіше, як почувають себе знамениті люди; їй здається, що заради слави вона готова пожертвувати всім. Але Тригорін свою славу не відчуває ніяк, він обтяжується постійної обов'язком писати, та й успіх свій вважає перебільшеним; що б він не писав, у результаті лише поблажливі похвали: «мило, талановито». Побачивши вбиту Треплєвим чайку, Тригорін записує в свою книжечку сюжет для невеликого оповідання — про дівчину, яка жила на березі озера, щаслива і вільна, як чайка. «Але випадково прийшла людина, побачив і від нічого робити погубив її, як ось цю чайку».
Дія третя
Минув тиждень. Костянтин намагався покінчити з собою, але невдало. Аркадіна підозрює, що застрелитися Костянтина спонукала ревнощі, і готується до від'їзду в Москву: чим швидше вона відвезе Тригоріна, тим краще буде для всіх. Сорін, зі свого боку, вважає, що нерозділене кохання — не єдина причина нещасть Костянтина: «Чоловік молодий, розумний, живе в селі в глушині, без грошей, без стану, без майбутнього. Ніяких занять. Соромиться і боїться своєї бездіяльності… Йому здається, що він зайвий в будинку, що він тут нахлібник, приживал». Сорін просить сестру дати Костянтину грошей, щоб він міг одягнутися «по-людськи», з'їздити за кордон. Але для брата у Аркадиной тим більше немає грошей.
Слідом за Тригориным і Аркадиной в Москву вирішує відправитися і Ніна, щоб вступити на сцену. Вона дарує Тригорину медальйон, на якому викарбувані сторінка і рядки однієї з його книг; відкривши книгу на вказаній сторінці, Тригорін читає: «Якщо тобі коли-небудь знадобиться моє життя, то прийди і візьми його». Він хоче залишитися в садибі, йому здається, що це те саме відчуття, яке він шукав все життя, — з усією відвертістю Тригорін розповідає про своє захоплення Аркадіній і просить відпустити його. Але Аркадіна не вірить у серйозність його захоплення, благаннями і лестощами врешті-решт вона переконує Тригоріна відмовитися від Ніни. Однак перед самим від'їздом він стикається з Ніною і домовляється з нею про таємне побаченні в Москві.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZsTDFOaGNrUnlZVzFoWHlWRU1DVkJOeVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDT1NWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01GODNMbXB3Wnk4ek1EQndlQzFUWVhKRWNtRnRZVjhsUkRBbFFUY2xSREFsUWpBbFJEQWxRamtsUkRBbFFrRWxSREFsUWpCZk55NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Тетяна Родіонова — Маша і Юрій Кудінов — Сорін
Дія четверта
Минуло два роки. Сорину вже шістдесят два, він дуже хворий, але як і раніше сповнений жаги до життя. Медведенко і Маша давно одружилися, у них є дитина, але ні щастя, ні навіть простого благополуччя в їхньому шлюбі немає: Маша як і раніше любить Костянтина і більшу частину часу проводить у маєтку Соріна, забуваючи і про чоловіка, і про дитину.
Костянтин нині зайнятий літературною творчістю, п'єс він більше не пише, але публікують його прозу в столичних журналах. Він розповідає Дорну про те, що сталося з Ніною після від'їзду до Москви: від зв'язку із Тригоріним у неї народилася дитина, але невдовзі померла; Тригорін її розлюбив і повернувся до Аркадіної. На сцені у Ніни все складалося ще гірше: вона грала багато, але дуже грубо, без смаку, з завиваннями". Вона писала Треплеву листи, але ніколи не скаржилася. У листах підписувалася Чайкою. Батьки її знати не хочуть і навіть близько не пускають до будинку.
У черговий раз погостювати в маєтку приїжджають Аркадіна і Тригорін; в журналі, який він привозить Костянтину, опубліковані і його власна повість, повість Треплєва, сторінки, однак, залишились нерозрізані: Тригорін до неї ніякого інтересу не проявив.
Костянтин і сам незадоволений тим, що пише. Колись він мріяв про «нові форми», тепер з прикрістю виявляє у своїх творах масу штампів і банальностей. «Що б я не писав, — скаже він пізніше Ніні, — все це сухо, черство, похмуро».
У сусідній кімнаті мешканці маєтку грають в лото, а до Костянтина несподівано приходить Ніна — розчарована, втомлена, але ще не втратила віру в своє покликання. Костянтин як і раніше любить Ніну: «Я кличу вас, цілую землю, по якій ви ходили; куди б я не дивився, усюди мені видається ваше обличчя…» Ніна його не чує: з сусідньої кімнати до неї доноситься голос Тригоріна, якого вона любить ще сильніше, ніж раніше. Вона все ще пам'ятає напам'ять провальну п'єсу Костянтина, — цей наївний текст назавжди виявився пов'язаний з найщасливішим часом її життя. Завтра вона поїде в Єлець — грати в театрі, їхати доведеться в третьому класі, «з мужиками», в Єльці освідчені купці будуть приставати з люб'язностями: «Нагле життя!». Марно Костянтин просить Ніну взяти його з собою, — вона йде одна, на прощання запрошує Треплєва приїхати поглянути на неї, коли вона стане великою актрисою.
Залишившись один, Треплев рве свої рукописи. У сусідній кімнаті, де грають в лото, чути звук, схожий на постріл. Дорн, сказавши, що це, швидше за все, лопнула склянка з ефіром в його аптечці, виходить із кімнати, а повернувшись, просить Тригоріна відвести куди-небудь Ірину Миколаївну: «Справа в тому, що Костянтин Гаврилович застрелився…».
Факти
- «Сюжет для невеликого оповідання» (1969 рік) - художній фільм режисера Сергія Юткевича про створення п'єси.
- У фільмі Костянтина Худякова «Успіх» (з Леонідом Філатовим в головній ролі) дія розгортається навколо театральної постановки «Чайки». Борис Акунін створив детективне продовження чеховської «Чайки», в якому дав кілька варіантів закінчення п'єси.
- На честь цієї п'єси емблемою МХАТ став стилізований силует чайки.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTlrTDJRMUwxSlZNREl3WHpFd0xtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Постановки в Україні
2 лютого 2013 року прем'єра в Національному академічному драматичному театрі ім. І. Франка ( режисер, сценограф, художник по костюмах і автор музичного оформлення вистави - Валентин Козьменко-Делінде)[1] [ 5 червня 2021 у Wayback Machine.].
27 березня 2021 року прем'єра в Херсонському обласному академічному музично-драматичному театрі ім. Миколи Куліша (режисер-постановник, художник-постановник, сценічна редакція п'єси - Андрій Май)[2] [ 5 червня 2021 у Wayback Machine.].
Відомі постановки
Ця стаття містить фрагменти іноземною мовою. |
- 1896 — Александринский театр. Постановка Е. П. Карпова. Роли исполняли: Сорин — В. Н. Давыдов, Нина Заречная — В. Ф. Комиссаржевская, Тригорин — Н. Ф. Сазонов, Шамраев — К. А. Варламов, Полина Андреевна — А. И. Абаринова. Премьера состоялась 17 октября.
- 1896 — Таганрогский городской театр.
- 1896 — Театр Н. Н. Соловцова (Киев).
- 1896 — труппа драматических артистов (Ярославль; также в 1900 году).
- 1898 — Московский Художественно-общедоступный театр, постановка К. С. Станиславского и В. И. Немировича-Данченко. Роли исполняли: Аркадина — О. Л. Книппер-Чехова, Треплев — В. Э. Мейерхольд, Сорин — В. В. Лужский, Нина — М. Л. Роксанова, Шамраев — А. Р. Артём, Полина Андреевна — Е. М. Раевская, Маша — М. П. Лилина, Тригорин — К. С. Станиславский, Дорн — А. Л. Вишневский, Медведенко — И. А. Тихомиров, Яков — А. И. Андреев). Премьера состоялась 17 (29) декабря. Спектакль был возобновлён в 1905 году (Нина — М. П. Лилина, Маша — М. Г. Савицкая).
- 1901 — драматическая труппа во главе с В. Ф. Комиссаржевской и Далматовым (Нина — Комиссаржевская).
- 1902 — Александринский театр
- 1905 — Драматический театр В. Ф. Комиссаржевской (Петербург; Нина — Комиссаржевская, Тригорин — Бравич).
- 1944 — Московский Камерный театр
- 1945 — Театр имени Моссовета
- 1954 — Ленинградский театр им. А. С. Пушкина. Режиссёр Л. С. Вивьен
- 1954 — Театр имени Е. Б. Вахтангова
- 1954 — Театр им. К. С. Станиславского, режиссёр — Михаил Яншин, Нина Заречная — Лилия Гриценко.
- 1954 — Таганрогский драматический театр имени А. П. Чехова
- 1960 — МХАТ. Режиссёры В. Станицын, И. Раевский; художник Шифрин
- 1966 — Театр им. Ленинского комсомола (Москва). Постановка А. Эфроса; художники В. Лалевич, Н. Сосунов
- 1968 — МХАТ. Режиссёр Б. Н. Ливанов; художник Э. Г. Стенберг. В ролях: Аркадина — А. Степанова, Тригорин — Л. Губанов, Треплев — О. Стриженов, Нина Заречная — С. Коркошко, Маша — И. Мирошниченко, Сорин — С. Колчицкий, Дорн — В. Давыдов
- 1970 — «Современник». Режиссёр О. Н. Ефремов.
- 1980 — МХАТ. Постановка О. Н. Ефремова; режиссёр Н. Скорик; художник-постановщик В. Левенталь; музыкальное оформление Василия Немировича-Данченко. В ролях: Аркадина — Т. Лаврова, Треплев — А. Мягков, Нина Заречная — А. Вертинская, Маша — Е. Васильева, А. Вознесенская, Тригорин — А. Калягин, Дорн — И. Смоктуновский и Е. А. Евстигнеев, Сорин — А. Попов и В. Давыдов, Полина Андреевна — И. Саввина и Н. И. Гуляева. Премьера состоялась 9 июля
- 1996 — Малый театр. Режиссёр — заслуженный артист России В. Н. Драгунов, Руководитель постановки — народный артист СССР Ю. М. Соломин. Премьера — 26 октября 1996 года. 23 ноября 2011 года состоялся 200-й спектакль.
- 2002 — Театр имени Е. Б. Вахтангова. Режиссёр — Павел Сафонов. В ролях: Аркадина — Людмила Максакова, Тригорин — Сергей Маковецкий, Сорин — Юрий Яковлев.
- 2007 — Красноярский драматический театр им. А. С. Пушкина. Режиссёр-постановщик и музыкальное оформление — Олег Рыбкин; Художник-постановщик — Игорь Капитанов; Художник по костюмам — Фагиля Сельская; Художник по свету — Сергей Грачев. Спектакль — номинант Национального театрального фестиваля «Золотая маска».
- 2010 — Театр киноактёра. Режиссёр-постановщик — Роберт Манукян. Аркадина — Вера Сотникова. Сценография — народный художник РФ Борис Бланк. Премьера 10 ноября 2010 года.
- 2010 — Театр «Международная Чеховская лаборатория». Режиссёр — Виктор Гульченко. Аркадина — Ольга Остроумова.
- 2011 — «Сатирикон». Режиссёр — Юрий Бутусов.
- 2013 — Драматический театр «Колесо». Режиссёр — Карен Нерсисян. Художник-постановщик — Андрей Климов. Премьера 19 сентября 2013 года.
- 2014 — Театр студия п.р. Олега Табакова. Режиссёр — Константин Богомолов. В ролях: Ирина Николаевна Аркадина — Марина Зудина, Маша — Дарія Мороз, Борис Алексеевич Тригорин — Игорь Миркурбанов, Евгений Сергеевич Дорн — Олег Табаков и др. Премьера 8 марта 2014 года.
Постановки за кордоном
- 1907 — «Нойє фрай бюне» (Берлін).
- 1909 — «Хеббель-театр» (Берлін).
- 1912 — «Дагмартеатр» (Копенгаген); Мюнхенський театр.
- 1921—1922 — Трупа Ж. Пітоєва (Швейцарія; Theatre des Champs-Elysees, Франція).
- 1924 — Малий театр Цукид-зи (Токіо; під назв. «Пісня білого птаха»).
- 1925 — Літтл Тіетр. Пост. і сценогр. Ф. Ф. Коміссаржевського.
- 1939 — Theatre des Mathurins. Реж. Ж. Питоев.
- 1954 — Театр «Фінікс» (Нью-Йорк); реж. Houghton. Театр «Эберто» (Париж); реж. Магіта.
- 1955 — Театр «Ательє» (Франція). Реж. Андре Барсак.
- 1960 — «Олд Вік» (Лондон).
- 1961 — Королівський драматичний театр (Стокгольм). Реж. Інгмар Бергман.
- 1967 — Comedie de Caen. Реж. Габріель Монне.
- 1969 — Театр дю Міді (Франція). Реж. Антуан Витез.
- 1975 — Theatre de la Ville. Реж. Lucian Pintilie.
- 1980 — Комеді Франсез. Реж. Отомар Крейча.
- 2016 — Веселість Theatre, Дублін, Ірландія. Реж. Michael West і Annie Ryan
- 2017 — Martı, Стамбул, Туреччина
Переклади іноземними мовами
За життя Чехова переклади «Чайки» були виконані сербськохорватською (M. Mareković в 1897 та I. Prijatelj в 1901), чеськоюю (B. Prusík в 1899) болгарською мовами (С. Бранкомиров в 1903 та німецьку мови (1902). Аанглійською мовою п'єса вперше була перекладена в 1909 році Джоржем Кальдероном (англ. George Calderon) для постановки в Королівському театрі Глазго (прем'єра відбулася 2 листопада 1909 року).
Екранізації
Рік | Країна | Назва | Режисер | У ролях | Примітка |
---|---|---|---|---|---|
1964 | СРСР | Чайка | Олександр Белінський | Ніна Ольхіна (Аркадіна), Ігор Озеров (Треплєв), Юрій Толубєєв (Сорін), Ія Саввіна (Ніна Зарічна), В. Усков (Шамраєв), Л. Шеленцова (Поліна Андріївна), Ніна Ургант (Маша), В. Медведєв (Тригорін), Володимир Честноков (Дорн) | Телевистава Ленінградського ТБ |
1968 | США Велика Британія | Чайка The Sea Gull | Сідні Люмет | Джеймс Мейсон (Тригорін), Ванесса Редґрейв (Зарічна), Симона Синьйоре (Аркадіна), Девід Ворнер (Треплєв), Гаррі Ендрюс (Сорін), Денхольм Елліотт (Дорн) | Фільм на основі постановки Люмета |
1970 | СРСР | Чайка | Юлій Карасик | Алла Демидова (Аркадіна), Володимир Четвериков (Треплєв), Микола Плотников (Сорін), Людмила Савельєва (Зарічна), Юрій Яковлєв (Тригорін), Армен Джигарханян (Шамраєв), Юхим Копелян (Дорн) | Мосфільм |
1977 | Італія | Чайка Il gabbiano | Марко Беллокйо | Лаура Бетті (Аркадіна), Памела Віллорезі (Зарічна), Ремо Джироне (Треплєв), Giulio Brogi (Тригорін) | |
2005 | Росія | Чайка | Маргарита Терехова | Маргарита Терехова (Аркадіна), Олександр Терехов (Треплєв), Юрій Соломін (Сорін), Ганна Терехова (Зарічна), Андрій Подош'ян (Шамраєв), Андрій Соколов (Тригорін) | |
2017 | Білорусь | Чайка. Машенька | Антон Бойко | Єлизавета Нехайчик, Сергій Широчин, Єгор Садовський | Короткометражний |
2018 | США | Чайка | Майкл Майер | Аннетт Бенінг (Аркадіна), Корі Столл (Тригорін), Ґленн Флешлер (Шамраєв), Біллі Хоул (Треплєв), Браян Деннегі (Сорін), Елізабет Мосс (Маша), Мер Віннінгхем (Поліна Андріївна), Джон Тенні (Дорн), Майкл Зеген (Медведенко), Сірша Ронан (Ніна Зарічна) |
Література
- Чехов А. П. Полное собрание сочинений и писем в 30 томах. — М.: Наука, 1978. — Т. 13. — С. 3—60, 356—387, 519—520.
- . — № 79/80.
- Карпов Е. Віра Федорівна Коміссаржевська на сцені Імператорського Олександрійського театру // Збірник пам'яті В. Ф. Коміссаржевської. СПб, 1911.
- Ефрос Н. Е. «Чайка» А. П. Чехова на сцені МХТ // Щорічник Московського Художнього театру. 1944. т. 1. М., 1946.
- Юр'єв Ю. Записки. Л.-М., 1948.
- Давидова Е. Перша постановка «Чайки» на Україні // Театр. 1954. № 7.
- Строєва М. Чехів і Художній театр. М., 1955.
- Читау М. М. Прем'єра «Чайки» (з спогадів актриси) // Чехов у спогадах сучасників. М.: Художня література, 1986. С. 350—355.
- Волчкевич Майя. «Чайка». Комедія помилок. М., «Пробіл-2000», 2010. — 128 с.
- Эфрос Анатолий. {{{Заголовок}}}. — 1000 прим. — .
- Карпенко А. Н. «Чайка»: Чехів в амплуа Достоєвського [ 18 лютого 2018 у Wayback Machine.]
Примітки
- Фоминых Н. Д. Чехов и Таганрогский театр // Вехи Таганрога. — 2004. — № 20.
- Galeb. Prev. M. Mareković. — Vienac, Zagreb, XXIX, 1897, br. 12—14, 16—21.
- Čehov A. P. {{{Заголовок}}}.
- Čechov A. P. {{{Заголовок}}}.
- Чайка. Комедия в 4 действия. Прев. С. Бранкомиров. — Летописи, IV, 1903, бр. 6, 7, 21 април и 21 май.
- Несколько переводов:
Tschechoff A. P. {{{Заголовок}}}.
Tschechoff A. P. {{{Заголовок}}}.
Tschechow A. P. {{{Заголовок}}}. (вместо Н. Заречной — Н. Миронова)
Tschechow A. {{{Заголовок}}}.
Посилання
- «Чайка» [ 15 квітня 2015 у Wayback Machine.] в Internet Broadway Database.
- в Internet Off-Broadway Database (Lortel Archives).
- Рецензії на «Чайку» в Сатириконі [ 27 червня 2017 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Chajka ros Chajka p yesa na chotiri diyi Antona Pavlovicha Chehova napisana v 1895 1896 rokah i vpershe opublikovana v zhurnali 12 za 1896 rik Prem yera vidbulasya 17 zhovtnya 1896 roku na sceni peterburzkogo Aleksandrinskogo teatru Chajka ros ChajkaZhanr komediyaForma p yesaAvtor Anton Pavlovich ChehovMova rosijskaOpublikovano 1896U Gutenberzi 1754 Cej tvir u Vikishovishi U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Chajka znachennya Chehov chitaye Chajku artistam Moskovskogo hudozhno zagalnodostupnogo teatru 1898 rik Fligel v yakomu A P Chehov napisav Chajku Dijovi osobiIrina Mikolayivna Arkadina po cholovikovi Treplyeva aktrisa Kostyantin Gavrilovich Treplyev yiyi sin molodij cholovik Petro Mikolajovich Sorin yiyi brat Nina Mihajlivna Zarichna moloda divchina dochka bagatogo pomishika Illya Opanasovich Shamrayev poruchik u vidstavci keruyuchij u Sorina Polina Andriyivna jogo druzhina Masha jogo dochka Boris Oleksijovich Trigorin beletrist Yevgen Sergijovich Dorn likar Semen Semenovich Medvedenko vchitel Yakiv pracivnik Kuhar PokoyivkaSyuzhetScena z vistavi Malogo teatru Chajka Doktor Dorn Yaroslav Barishev Arkadina Irina Muravjova Diya persha Diya vidbuvayetsya v mayetku Petra Mikolajovicha Sorina de dijsnij statskij radnik u vidstavci prozhivaye z sinom svoyeyi sestri Kostyantinom Treplyevim Jogo sestra Irina Mikolayivna Arkadina vidoma aktrisa gostyuye u mayetku razom zi svoyim kohanim she bilsh vidomim belletristom Trigorinim Treplev takozh zahoplyuyetsya literaturnoyu tvorchistyu meshkancyam i gostyam mayetku vin gotuyetsya predstaviti svoyu p yesu Grati v nij yedinu rol maye Nina Zarichna dochka bagatih pomishikiv susidiv Sorina vona mriye pro scenu ale zahoplennya teatrom nepristojnogo dlya divchini yiyi kola rishuche vistupayut batki Zakohanij u Ninu Kostyantin stvoryuye dlya neyi v parku teatr nashvidku zbitu estradu z zavisoyu ale bez zadnoyi stini dekoraciyeyu sluzhit vid na ozero Sered glyadachiv keruyuchij mayetkom Sorina poruchik u vidstavci Shamrayev jogo druzhina Polina Andriyivna i dochka Masha a takozh doktor Dorn She odin gist susid Sorina uchitel Medvedenko beznadijno zakohanij u Mashu vin zazdrit Treplevu i Nini yaki yak zdayetsya vsim sho lyublyat odin odnogo namagayetsya porozumitisya z Masheyu ale divchina zavzhdi odyagnena v chorne na znak zhalobi po svoyemu zhitti ne mozhe vidpovisti jomu vzayemnistyu vona davno lyubit Kostyantina Nareshti priyizhdzhaye Zarichna Vsya v bilomu vona vimovlyaye tekst v dekadentskom stili sho tut zhe zaznachaye Arkadina Lyudi levi orli i kuripki rogati oleni gusi pavuki divnij tekst u bilshosti glyadachiv viklikaye podiv a u Arkadinoj i pryamij protest yij bachitsya v comu podanni sproba povchiti yak treba pisati i sho potribno grati Rozdratovanij zauvazhennyami Kostyantin pripinyaye spektakl i jde Nina ne slid za nim vona zalishayetsya z glyadachami i z zadovolennyam visluhovuye komplimenti na svoyu adresu osoblivo z boku Trigorina Diya druga Ta zh sadiba dva dni potomu Na majdanchiku dlya kroketu Dorn chitaye vgolos Arkadinij i Mashi Trigorin zahopleno lovit ribu v kupalni Z nagodi imenin Sorina priyizhdzhaye Nina sposterigayuchi zhittya v mayetku vona divuyetsya z togo yak malo znameniti lyudi v pobuti vidriznyayutsya vid zvichajnih lyudej vidoma aktrisa zasmuchuyetsya i plache cherez dribnici a znamenitij pismennik pro yakogo pishut u vsih gazetah cilimi dnyami lovit ribu i tishitsya koli zlovit dvoh golovniv Nina zakohuyetsya v Trigorina vona zovsim oholola do Treplyeva j unikaye jogo Sam Kostyantin pov yazuye cyu zminu z provalom jogo p yesi zhinki ne proshayut neuspihu vin prinosit Nini vbitu nim chajku obicyaye sho skoro takim zhe chinom vb ye sebe ale u Nini ziznannya Treplyeva viklikayut tilki rozdratuvannya Teper yiyi kumir Trigorin pishe nehitru prozu i yij vzhe ne podobayetsya manera Kostyantina vislovlyuvati svoyi dumki i pochuttya simvolami os i chajka chergovij nezrozumilij simvol Kostyantin namagayetsya porozumitisya ale pobachivshi nablizhennya Trigorina jde zalishayuchi Ninu naodinci z belletristom Trigorin hoche znati chim zhive i yak divitsya na svit 18 richna divchina dlya Nini yaka mriye pro slavu nabagato cikavishe yak pochuvayut sebe znameniti lyudi yij zdayetsya sho zaradi slavi vona gotova pozhertvuvati vsim Ale Trigorin svoyu slavu ne vidchuvaye niyak vin obtyazhuyetsya postijnoyi obov yazkom pisati ta j uspih svij vvazhaye perebilshenim sho b vin ne pisav u rezultati lishe poblazhlivi pohvali milo talanovito Pobachivshi vbitu Treplyevim chajku Trigorin zapisuye v svoyu knizhechku syuzhet dlya nevelikogo opovidannya pro divchinu yaka zhila na berezi ozera shasliva i vilna yak chajka Ale vipadkovo prijshla lyudina pobachiv i vid nichogo robiti pogubiv yiyi yak os cyu chajku Diya tretya Minuv tizhden Kostyantin namagavsya pokinchiti z soboyu ale nevdalo Arkadina pidozryuye sho zastrelitisya Kostyantina sponukala revnoshi i gotuyetsya do vid yizdu v Moskvu chim shvidshe vona vidveze Trigorina tim krashe bude dlya vsih Sorin zi svogo boku vvazhaye sho nerozdilene kohannya ne yedina prichina neshast Kostyantina Cholovik molodij rozumnij zhive v seli v glushini bez groshej bez stanu bez majbutnogo Niyakih zanyat Soromitsya i boyitsya svoyeyi bezdiyalnosti Jomu zdayetsya sho vin zajvij v budinku sho vin tut nahlibnik prizhival Sorin prosit sestru dati Kostyantinu groshej shob vin mig odyagnutisya po lyudski z yizditi za kordon Ale dlya brata u Arkadinoj tim bilshe nemaye groshej Slidom za Trigorinym i Arkadinoj v Moskvu virishuye vidpravitisya i Nina shob vstupiti na scenu Vona daruye Trigorinu medaljon na yakomu vikarbuvani storinka i ryadki odniyeyi z jogo knig vidkrivshi knigu na vkazanij storinci Trigorin chitaye Yaksho tobi koli nebud znadobitsya moye zhittya to prijdi i vizmi jogo Vin hoche zalishitisya v sadibi jomu zdayetsya sho ce te same vidchuttya yake vin shukav vse zhittya z usiyeyu vidvertistyu Trigorin rozpovidaye pro svoye zahoplennya Arkadinij i prosit vidpustiti jogo Ale Arkadina ne virit u serjoznist jogo zahoplennya blagannyami i lestoshami vreshti resht vona perekonuye Trigorina vidmovitisya vid Nini Odnak pered samim vid yizdom vin stikayetsya z Ninoyu i domovlyayetsya z neyu pro tayemne pobachenni v Moskvi Chajka v Saratovskomu teatri drami Tetyana Rodionova Masha i Yurij Kudinov Sorin Diya chetverta Minulo dva roki Sorinu vzhe shistdesyat dva vin duzhe hvorij ale yak i ranishe spovnenij zhagi do zhittya Medvedenko i Masha davno odruzhilisya u nih ye ditina ale ni shastya ni navit prostogo blagopoluchchya v yihnomu shlyubi nemaye Masha yak i ranishe lyubit Kostyantina i bilshu chastinu chasu provodit u mayetku Sorina zabuvayuchi i pro cholovika i pro ditinu Kostyantin nini zajnyatij literaturnoyu tvorchistyu p yes vin bilshe ne pishe ale publikuyut jogo prozu v stolichnih zhurnalah Vin rozpovidaye Dornu pro te sho stalosya z Ninoyu pislya vid yizdu do Moskvi vid zv yazku iz Trigorinim u neyi narodilasya ditina ale nevdovzi pomerla Trigorin yiyi rozlyubiv i povernuvsya do Arkadinoyi Na sceni u Nini vse skladalosya she girshe vona grala bagato ale duzhe grubo bez smaku z zavivannyami Vona pisala Treplevu listi ale nikoli ne skarzhilasya U listah pidpisuvalasya Chajkoyu Batki yiyi znati ne hochut i navit blizko ne puskayut do budinku U chergovij raz pogostyuvati v mayetku priyizhdzhayut Arkadina i Trigorin v zhurnali yakij vin privozit Kostyantinu opublikovani i jogo vlasna povist povist Treplyeva storinki odnak zalishilis nerozrizani Trigorin do neyi niyakogo interesu ne proyaviv Kostyantin i sam nezadovolenij tim sho pishe Kolis vin mriyav pro novi formi teper z prikristyu viyavlyaye u svoyih tvorah masu shtampiv i banalnostej Sho b ya ne pisav skazhe vin piznishe Nini vse ce suho cherstvo pohmuro U susidnij kimnati meshkanci mayetku grayut v loto a do Kostyantina nespodivano prihodit Nina rozcharovana vtomlena ale she ne vtratila viru v svoye poklikannya Kostyantin yak i ranishe lyubit Ninu Ya klichu vas ciluyu zemlyu po yakij vi hodili kudi b ya ne divivsya usyudi meni vidayetsya vashe oblichchya Nina jogo ne chuye z susidnoyi kimnati do neyi donositsya golos Trigorina yakogo vona lyubit she silnishe nizh ranishe Vona vse she pam yataye napam yat provalnu p yesu Kostyantina cej nayivnij tekst nazavzhdi viyavivsya pov yazanij z najshaslivishim chasom yiyi zhittya Zavtra vona poyide v Yelec grati v teatri yihati dovedetsya v tretomu klasi z muzhikami v Yelci osvidcheni kupci budut pristavati z lyub yaznostyami Nagle zhittya Marno Kostyantin prosit Ninu vzyati jogo z soboyu vona jde odna na proshannya zaproshuye Treplyeva priyihati poglyanuti na neyi koli vona stane velikoyu aktrisoyu Zalishivshis odin Treplev rve svoyi rukopisi U susidnij kimnati de grayut v loto chuti zvuk shozhij na postril Dorn skazavshi sho ce shvidshe za vse lopnula sklyanka z efirom v jogo aptechci vihodit iz kimnati a povernuvshis prosit Trigorina vidvesti kudi nebud Irinu Mikolayivnu Sprava v tomu sho Kostyantin Gavrilovich zastrelivsya Fakti Syuzhet dlya nevelikogo opovidannya 1969 rik hudozhnij film rezhisera Sergiya Yutkevicha pro stvorennya p yesi U filmi Kostyantina Hudyakova Uspih z Leonidom Filatovim v golovnij roli diya rozgortayetsya navkolo teatralnoyi postanovki Chajki Boris Akunin stvoriv detektivne prodovzhennya chehovskoyi Chajki v yakomu dav kilka variantiv zakinchennya p yesi Na chest ciyeyi p yesi emblemoyu MHAT stav stilizovanij siluet chajki Poshtova marka Rosiyi 2010 rokuPostanovki v Ukrayini2 lyutogo 2013 roku prem yera v Nacionalnomu akademichnomu dramatichnomu teatri im I Franka rezhiser scenograf hudozhnik po kostyumah i avtor muzichnogo oformlennya vistavi Valentin Kozmenko Delinde 1 5 chervnya 2021 u Wayback Machine 27 bereznya 2021 roku prem yera v Hersonskomu oblasnomu akademichnomu muzichno dramatichnomu teatri im Mikoli Kulisha rezhiser postanovnik hudozhnik postanovnik scenichna redakciya p yesi Andrij Maj 2 5 chervnya 2021 u Wayback Machine Vidomi postanovkiCya stattya mistit neperekladeni fragmenti inozemnoyu movoyu Vi mozhete dopomogti proyektu pereklavshi yih ukrayinskoyu 1896 Aleksandrinskij teatr Postanovka E P Karpova Roli ispolnyali Sorin V N Davydov Nina Zarechnaya V F Komissarzhevskaya Trigorin N F Sazonov Shamraev K A Varlamov Polina Andreevna A I Abarinova Premera sostoyalas 17 oktyabrya 1896 Taganrogskij gorodskoj teatr 1896 Teatr N N Solovcova Kiev 1896 truppa dramaticheskih artistov Yaroslavl takzhe v 1900 godu 1898 Moskovskij Hudozhestvenno obshedostupnyj teatr postanovka K S Stanislavskogo i V I Nemirovicha Danchenko Roli ispolnyali Arkadina O L Knipper Chehova Treplev V E Mejerhold Sorin V V Luzhskij Nina M L Roksanova Shamraev A R Artyom Polina Andreevna E M Raevskaya Masha M P Lilina Trigorin K S Stanislavskij Dorn A L Vishnevskij Medvedenko I A Tihomirov Yakov A I Andreev Premera sostoyalas 17 29 dekabrya Spektakl byl vozobnovlyon v 1905 godu Nina M P Lilina Masha M G Savickaya 1901 dramaticheskaya truppa vo glave s V F Komissarzhevskoj i Dalmatovym Nina Komissarzhevskaya 1902 Aleksandrinskij teatr 1905 Dramaticheskij teatr V F Komissarzhevskoj Peterburg Nina Komissarzhevskaya Trigorin Bravich 1944 Moskovskij Kamernyj teatr 1945 Teatr imeni Mossoveta 1954 Leningradskij teatr im A S Pushkina Rezhissyor L S Viven 1954 Teatr imeni E B Vahtangova 1954 Teatr im K S Stanislavskogo rezhissyor Mihail Yanshin Nina Zarechnaya Liliya Gricenko 1954 Taganrogskij dramaticheskij teatr imeni A P Chehova 1960 MHAT Rezhissyory V Stanicyn I Raevskij hudozhnik Shifrin 1966 Teatr im Leninskogo komsomola Moskva Postanovka A Efrosa hudozhniki V Lalevich N Sosunov 1968 MHAT Rezhissyor B N Livanov hudozhnik E G Stenberg V rolyah Arkadina A Stepanova Trigorin L Gubanov Treplev O Strizhenov Nina Zarechnaya S Korkoshko Masha I Miroshnichenko Sorin S Kolchickij Dorn V Davydov 1970 Sovremennik Rezhissyor O N Efremov 1980 MHAT Postanovka O N Efremova rezhissyor N Skorik hudozhnik postanovshik V Levental muzykalnoe oformlenie Vasiliya Nemirovicha Danchenko V rolyah Arkadina T Lavrova Treplev A Myagkov Nina Zarechnaya A Vertinskaya Masha E Vasileva A Voznesenskaya Trigorin A Kalyagin Dorn I Smoktunovskij i E A Evstigneev Sorin A Popov i V Davydov Polina Andreevna I Savvina i N I Gulyaeva Premera sostoyalas 9 iyulya 1996 Malyj teatr Rezhissyor zasluzhennyj artist Rossii V N Dragunov Rukovoditel postanovki narodnyj artist SSSR Yu M Solomin Premera 26 oktyabrya 1996 goda 23 noyabrya 2011 goda sostoyalsya 200 j spektakl 2002 Teatr imeni E B Vahtangova Rezhissyor Pavel Safonov V rolyah Arkadina Lyudmila Maksakova Trigorin Sergej Makoveckij Sorin Yurij Yakovlev 2007 Krasnoyarskij dramaticheskij teatr im A S Pushkina Rezhissyor postanovshik i muzykalnoe oformlenie Oleg Rybkin Hudozhnik postanovshik Igor Kapitanov Hudozhnik po kostyumam Fagilya Selskaya Hudozhnik po svetu Sergej Grachev Spektakl nominant Nacionalnogo teatralnogo festivalya Zolotaya maska 2010 Teatr kinoaktyora Rezhissyor postanovshik Robert Manukyan Arkadina Vera Sotnikova Scenografiya narodnyj hudozhnik RF Boris Blank Premera 10 noyabrya 2010 goda 2010 Teatr Mezhdunarodnaya Chehovskaya laboratoriya Rezhissyor Viktor Gulchenko Arkadina Olga Ostroumova 2011 Satirikon Rezhissyor Yurij Butusov 2013 Dramaticheskij teatr Koleso Rezhissyor Karen Nersisyan Hudozhnik postanovshik Andrej Klimov Premera 19 sentyabrya 2013 goda 2014 Teatr studiya p r Olega Tabakova Rezhissyor Konstantin Bogomolov V rolyah Irina Nikolaevna Arkadina Marina Zudina Masha Dariya Moroz Boris Alekseevich Trigorin Igor Mirkurbanov Evgenij Sergeevich Dorn Oleg Tabakov i dr Premera 8 marta 2014 goda Postanovki za kordonom 1907 Nojye fraj byune Berlin 1909 Hebbel teatr Berlin 1912 Dagmarteatr Kopengagen Myunhenskij teatr 1921 1922 Trupa Zh Pitoyeva Shvejcariya Theatre des Champs Elysees Franciya 1924 Malij teatr Cukid zi Tokio pid nazv Pisnya bilogo ptaha 1925 Littl Tietr Post i scenogr F F Komissarzhevskogo 1939 Theatre des Mathurins Rezh Zh Pitoev 1954 Teatr Finiks Nyu Jork rezh Houghton Teatr Eberto Parizh rezh Magita 1955 Teatr Atelye Franciya Rezh Andre Barsak 1960 Old Vik London 1961 Korolivskij dramatichnij teatr Stokgolm Rezh Ingmar Bergman 1967 Comedie de Caen Rezh Gabriel Monne 1969 Teatr dyu Midi Franciya Rezh Antuan Vitez 1975 Theatre de la Ville Rezh Lucian Pintilie 1980 Komedi Fransez Rezh Otomar Krejcha 2016 Veselist Theatre Dublin Irlandiya Rezh Michael West i Annie Ryan 2017 Marti Stambul TurechchinaPerekladi inozemnimi movamiZa zhittya Chehova perekladi Chajki buli vikonani serbskohorvatskoyu M Marekovic v 1897 ta I Prijatelj v 1901 cheskoyuyu B Prusik v 1899 bolgarskoyu movami S Brankomirov v 1903 ta nimecku movi 1902 Aanglijskoyu movoyu p yesa vpershe bula perekladena v 1909 roci Dzhorzhem Kalderonom angl George Calderon dlya postanovki v Korolivskomu teatri Glazgo prem yera vidbulasya 2 listopada 1909 roku EkranizaciyiRik Krayina Nazva Rezhiser U rolyah Primitka 1964 SRSR Chajka Oleksandr Belinskij Nina Olhina Arkadina Igor Ozerov Treplyev Yurij Tolubyeyev Sorin Iya Savvina Nina Zarichna V Uskov Shamrayev L Shelencova Polina Andriyivna Nina Urgant Masha V Medvedyev Trigorin Volodimir Chestnokov Dorn Televistava Leningradskogo TB 1968 SShA Velika Britaniya Chajka The Sea Gull Sidni Lyumet Dzhejms Mejson Trigorin Vanessa Redgrejv Zarichna Simona Sinjore Arkadina Devid Vorner Treplyev Garri Endryus Sorin Denholm Elliott Dorn Film na osnovi postanovki Lyumeta 1970 SRSR Chajka Yulij Karasik Alla Demidova Arkadina Volodimir Chetverikov Treplyev Mikola Plotnikov Sorin Lyudmila Savelyeva Zarichna Yurij Yakovlyev Trigorin Armen Dzhigarhanyan Shamrayev Yuhim Kopelyan Dorn Mosfilm 1977 Italiya Chajka Il gabbiano Marko Bellokjo Laura Betti Arkadina Pamela Villorezi Zarichna Remo Dzhirone Treplyev Giulio Brogi Trigorin 2005 Rosiya Chajka Margarita Terehova Margarita Terehova Arkadina Oleksandr Terehov Treplyev Yurij Solomin Sorin Ganna Terehova Zarichna Andrij Podosh yan Shamrayev Andrij Sokolov Trigorin 2017 Bilorus Chajka Mashenka Anton Bojko Yelizaveta Nehajchik Sergij Shirochin Yegor Sadovskij Korotkometrazhnij 2018 SShA Chajka Majkl Majer Annett Bening Arkadina Kori Stoll Trigorin Glenn Fleshler Shamrayev Billi Houl Treplyev Brayan Dennegi Sorin Elizabet Moss Masha Mer Vinninghem Polina Andriyivna Dzhon Tenni Dorn Majkl Zegen Medvedenko Sirsha Ronan Nina Zarichna LiteraturaChehov A P Polnoe sobranie sochinenij i pisem v 30 tomah M Nauka 1978 T 13 S 3 60 356 387 519 520 79 80 Karpov E Vira Fedorivna Komissarzhevska na sceni Imperatorskogo Oleksandrijskogo teatru Zbirnik pam yati V F Komissarzhevskoyi SPb 1911 Efros N E Chajka A P Chehova na sceni MHT Shorichnik Moskovskogo Hudozhnogo teatru 1944 t 1 M 1946 Yur yev Yu Zapiski L M 1948 Davidova E Persha postanovka Chajki na Ukrayini Teatr 1954 7 Stroyeva M Chehiv i Hudozhnij teatr M 1955 Chitau M M Prem yera Chajki z spogadiv aktrisi Chehov u spogadah suchasnikiv M Hudozhnya literatura 1986 S 350 355 Volchkevich Majya Chajka Komediya pomilok M Probil 2000 2010 128 s Efros Anatolij Zagolovok 1000 prim ISBN 978 5 903368 33 4 Karpenko A N Chajka Chehiv v amplua Dostoyevskogo 18 lyutogo 2018 u Wayback Machine PrimitkiFominyh N D Chehov i Taganrogskij teatr Vehi Taganroga 2004 20 Galeb Prev M Marekovic Vienac Zagreb XXIX 1897 br 12 14 16 21 Cehov A P Zagolovok Cechov A P Zagolovok Chajka Komediya v 4 dejstviya Prev S Brankomirov Letopisi IV 1903 br 6 7 21 april i 21 maj Neskolko perevodov Tschechoff A P Zagolovok Tschechoff A P Zagolovok Tschechow A P Zagolovok vmesto N Zarechnoj N Mironova Tschechow A Zagolovok Posilannya Chajka 15 kvitnya 2015 u Wayback Machine v Internet Broadway Database v Internet Off Broadway Database Lortel Archives Recenziyi na Chajku v Satirikoni 27 chervnya 2017 u Wayback Machine