Теорія суспі́льного до́говору або політи́чного до́говору — теорія або модель у політичній філософії, що народилася в епоху Просвітництва і розглядає питання про походження суспільства і легітимності влади держави над особистістю. Соціальні аргументи договору зазвичай передбачають, що люди згоджуються поступитися частиною своїх свобод і підкоритися владі правителя або судді (або приєднаються до рішення більшості), в обмін на захист своїх прав. Теорія розглядає питання про співвідношення між фізичними та юридичними правами. Суспільний договір, створений Жаном-Жаком Руссо був книгою про урядові реформи і про те, як вони повинні бути змінені, щоб задовольнити людей, а не уряд.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV4TDB4bGRtbGhkR2hoYmw5aWVWOVVhRzl0WVhOZlNHOWlZbVZ6TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxTVpYWnBZWFJvWVc1ZllubGZWR2h2YldGelgwaHZZbUpsY3k1cWNHYz0uanBn.jpg)
Хоча осноположників теорії суспільного договору знаходять в давнину у біблійній ідеї завіту, проте розквіт суспільного договору був в середині 17 до початку 19 століть, коли він перетворився на провідну доктрину політичної легітимності. «Природний стан» (Т. Гоббс) У цьому стані, дії фізичних осіб пов'язані тільки зі своєю особистою владою і совістю. З цієї загальної відправної точки, соціальних теоретиків договір прагне продемонструвати, по-різному, тому розумна людина погодиться добровільно відмовитися від своєї природної свободи, щоб отримати переваги політичного порядку.
Гуго Гроцій (1625), Томас Гоббс (1651), Семюел Пуфендорф (1673), Джон Локк (1689), Жан-Жак Руссо (1762) та Іммануїл Кант (1797) належать до числа найбільш відомих з 17-го і 18-го століття теоретиків суспільного договору і природних прав. Кожен розв'язував проблему політичної влади по-різному. Гроцій стверджував, що окремі людські істоти були наділені природними правами; Гоббс стверджував, що природні права — це згода людей відмовлятися від своїх прав на користь абсолютної влади уряду (чи то монархічної, чи парламентської).
Локк вважав, що природні права є невід'ємними, і що правління Бога заміняє державну владу, Руссо вважав, що демократія була найкращим способом забезпечення загального добробуту при збереженні індивідуальної свободи під владою закону.
Прихильники теорії суспільного договору приходили до різних висновків щодо бажаного політичного порядку. Гоббс ратував за авторитарну монархію, Локк за ліберальну монархію, а Руссо за ліберальну республіку. Концепція Локка, суспільного договору була викладена в Декларації незалежності Сполучених Штатів. Теорія суспільного договору втратила свою вагу в 19 столітті на користь утилітаризму, гегельянства і марксизму, і була відроджені в 20-му, зокрема, у формі уявного експерименту Джона Роулза.
Загальне уявлення
В оригінальному дослідженні Томас Гоббс зазначив, що в «природному стані» життя людини було б «самотнім, бідним, огидним, жорстоким і коротким». За відсутності політичного порядку і закону, кожен матиме необмежені природні свободи, в тому числі «право на все» і, отже, свободу грабувати, ґвалтувати і вбивати, з'явилися б нескінченні «війни всіх проти всіх» . Щоб уникнути цього, вільний договір людей один з одним для створення політичної спільноти тобто громадянського суспільства через суспільний договір, в якому вони всі задля посилення безпеки в обмін піддають себе абсолютній суверенній, переважно (для Гоббса) владі монарха.
Хоча укази государя цілком можуть бути довільними і тиранічними, Гоббс бачив абсолютний уряд, як єдину альтернативу анархії. Крім того, Джон Локк і Жан-Жак Руссо, стверджують, що ми отримуємо цивільні права в обмін на взяття зобов'язання поважати і захищати права інших людей, відмовившись від деяких свобод. Центральне твердження соціальних підходів договору є те, що права і політичний порядок не є природними, а існують замість людських творінь. Суспільний договір і політичний порядок створює простий засіб досягнення мети — на користь осіб, причетних — і законних тільки в тій мірі, що виконають свою частину угоди.
Згідно з Гоббсом (в уряді, чия точка зору не є стороною з початковим договором) громадяни не зобов'язані представити в уряд, коли він занадто слабкий, щоб діяти ефективно, придушити фракційність і цивільні заворушення. На думку інших соціальних теоретиків за договором, громадяни мають право вилучити свої зобов'язання, підкорятися або змінити керівництво, шляхом виборів або інших засобів, включаючи, при необхідності, насильство, коли уряд не в змозі забезпечити їх природні права (Локк) або задовольняти інтереси суспільства (так звана «загальна воля» у Руссо, яка більш зацікавлена у формуванні нового уряду, ніж у поваленні старого).
Історія
Цей розділ потребує доповнення. (серпень 2013) |
- Концепція суспільного договору походить від Сократа.
Класична думка
Склад соціального договору зберігся в багатьох старих записах у світі. У своїх указах буддистський король Ашока, виступав за широкі і далекосяжні соціальні договори. Буддійська Виная також відображає соціальні договори, один такий випадок, коли люди певного міста скаржилися на вирубки дерев Сака, Будда сказав своїм ченцям, що вони повинні зупинитися і поступитися соціальним нормам.
Епікур, здається, мав сильне почуття справедливості і права, які, засновані на взаємній угоді і перевазі, про що свідчать рядки його основної доктрини.
- 32. Ті тварини, які не в змозі приймати зобов'язуючі угоди один з одним, щоб не завдати шкоди, не мають страждати або справедливості або несправедливості, також і для тих народів, які або не могли чи не хотіли утворювати зобов'язуючих угод, щоб не завдати шкоди, ні страждати.
- 33. Там ніколи не було такого поняття, як абсолютна справедливість, але тільки домовленості, досягнуті у відносинах між собою серед чоловіків в яких би місцях, в різний час проти надання заподіяння страждань або шкоди.
Ренесанс подій
Квентін Скіннер стверджував, що кілька важливих інновацій в сучасній теорії договорів знаходяться в працях французьких кальвіністів і гугенотів, роботи яких, у свою чергу викликані письменниками у Нідерландах, які заперечували проти їх підпорядкування Іспанії, а ще пізніше, католиками в Англії. Школу Саламанки можна розглядати як ранню теоретику суспільного договору, теоретизування природного закону у спробі обмежити божественне право королів.
Всі ці групи були на чолі формулювання поняття суверенітет, угоди про соціальний договір: всі ці аргументи почались з прото-«природного стану», про те, що в основі політики є те, що кожен за своєю природою безкоштовно підпорядкувався будь-якому уряду.
Однак ці аргументи засновані на корпоративній теорії, містяться в законодавстві римському, згідно з яким може існувати як окрема юридична особа. Тому ці аргументи постановлюють, що група людей може приєднатися до уряду, оскільки він має можливість здійснювати єдину волю і приймати рішення в один голос.
Філософи
Гуго Гроцій
На початку 17 століття, Гроцій (1583–1645) ввів сучасне уявлення про природні права людини. Гроцій постулює, що кожна людина має природні права, які дозволяють самозбереження і використовує цю ідею як основу для морального консенсусу перед обличчям релігійного різноманіття і зростання природознавства. Він прагне знайти основу для суспільства, свого роду природного закону.
Ідея вважалася запальною, оскільки він припустив, що в кінцевому рахунку, влада може повернутися до осіб, якщо політичне суспільство, що вони створили позбавляється мети, для якої воно було спочатку створене, яке повинно зберегти себе. Іншими словами, фізичні особи є суверенними. Гроцій говорить, що люди мають право, як людські істоти, але є розмежування цих прав, тому, що можливо для всіх, щоб прийняти морально, кожен повинен прийняти те, що кожна людина, як фізична особа має право спробувати зберегти себе. Кожна людина повинна уникнути заподіяння шкоди або втручання до іншого. Будь-які порушення цих прав повинні бути покарані.
Томас Гоббс
Першим сучасним філософом, котрий сформулював детальну теорію договору, був Томас Гоббс (1588–1679). Згідно з Гоббсом, життя людей у природному стані було б «самотнім, бідним, огидним, жорстоким і коротким», стан, в якому особистий інтерес і відсутність прав і договорів завадило б суспільству. Життя було «анархічним» (без керівництва чи концепція суверенітету). Особи у стані природи були аполітичні і асоціальні. Цей стан природи слід розуміти як суспільний договір.
Суспільний договір виникав в моменти під час яких люди зібралися разом і передали деякі зі своїх індивідуальних прав, з тим, щоб інші будуть поступатися їм (наприклад, людина відмовляється від свого права, щоб убити людину, якщо інша людина зробить те ж саме). Це призвело до створення держави, як суверенної освіти осіб тепер під її пануванням, що дозволить створити закони, що регулюють соціальні взаємодії. Життя людини не було вже таким, не було «війни всіх проти всіх».
Але державна система, яка виросла з суспільного договору, була також анархічною (без керівництва) по відношенню один до одного. Подібно до того, як люди у природному стані були государями і, керувалися власними інтересами і відсутністю прав, тому держави в даний час діяли у своїх власних інтересах в конкуренцію одна з одною. Так само, як стан природи, держави були пов'язані таким чином, щоб бути в конфлікті, тому що не було ніякої суверенної (тобто більш потужної), здатної ввести соціально-договірне право. Дійсно, робота Гоббса могла послужити основою для реалізму теорії міжнародних відносин.
Джон Локк
Джон Локк з концепцією суспільного договору відрізнявся від Гоббса за кількома основними способами, зберігши тільки центральне поняття, що люди в стані природи охоче зібралися разом, щоб створити державу. Локк не вірив, що люди в стані природи будуть пов'язані морально, за законом природи, щоб не нашкодити одине одному в їх житті або володінні, але без уряду, щоб захистити їх від тих, хто прагне поранити або поневолити їх, люди будуть мати безпеку у своїх правах і не будуть жити в страху. Локк стверджував, що люди погодяться створити державу, яка забезпечила б, і діяла для захисту життя, свободи і власності тих, хто жив у ній.
У той час як Гоббс виступав за майже абсолютну владу, Локк стверджував про недоторканість свободи і законності. Локк стверджував, що легітимність уряду походить від делегації громадян до уряду на своє право на самооборону. Таким чином, уряд виступає в ролі неупередженого, об'єктивного агента, а не кожна людина виступає як свій суддя, в стані природи. З цієї точки зору, уряд отримує свої законні повноваження зі згоди керованих.
Критичні теорії
Зі згоди керованих
Одним з перших критиків теорії суспільного договору був друг Руссо, філософ Девід Юм, який в 1742 році опублікував есе «Громадянська свобода», в якому друга частина, озаглавлена «Первинним договором», він підкреслив, що концепція з «суспільного договору» була зручною вигадкою:
Юм стверджував, що згода керованих була ідеальною основою, на якій уряд міг би відпочити, але, що насправді не відбулося.
![]() | Моя мета тут не нівелювати згоди народу на те, що одна тільки основа державного ладу має місце. Це, безумовно, є найкращим і найсвященнішим з будь-чого. Я тільки стверджую, що він дуже рідко мав місце, ні в якій мірі і ніколи майже в повному обсязі. І тому деякі інші основи державного ладу слід також визнати… | ![]() |
Природного права і конституціоналізму
Правознавець Ренді Барнетт стверджував, що, в той час як присутність на території товариства може бути необхідна для згоди, проте це не є згодою на будь-які правила суспільства. Другою ж умовою згоди в тому, що правила у відповідність з основоположними принципами справедливості і захисту природних і соціальних прав є процедурою для ефективного захисту цих прав (або волі).
Це також обговорював О. А. Браунсон, який стверджував, що, в деякому сенсі, три «конституції» беруть в цьому участь: перша «Конституція природи», яка включає в себе все те, що засновники називають «природний закон», по-друге «Конституція суспільства», неписані закони, які зазвичай розуміються як набір правил для суспільства утворений суспільним договором, перш ніж він встановлює уряд, і яку не встановлює третій, «Конституція уряду». Для згоди, необхідною умовою є, щоб Правила Конституції були в цьому сенсі.
Мовчазна згода
Теорія неявного соціального договору вважає, що, залишаючись на території, контрольованій деякими суспільства, яке зазвичай має уряд, люди дають згоду приєднатися до цього суспільству і брати участь в роботі його уряду, якщо такий є. Ця згода є тим, що надає легітимність цьому уряду.
Тим не менше, інші автори стверджують, що згода на участь в суспільстві не є обов'язковою згодою на свій уряд. Для цього уряд повинен бути згідно з Конституцією, яка узгоджується з переважаючими неписаними конституціями природи і суспільства.
Волюнтаризм
Згідно із заповітом теорія договору, в якій угода не передбачається дійсною, якщо всі сторони не погодяться на це добровільно, або мовчазно або явно, без примусу. Лісандр Спунер, адвокат 19-го століття був переконаним прихильником Права укладення Договору між окремими особами, у своєму есе, він стверджує, що передбачуваний суспільний договір не може бути використаний, щоб виправдати дії уряду, такі як оподаткування, так як уряд буде застосовувати силу проти тих, хто не хоче укладати такі договори. В результаті, він стверджує, що така угода не є добровільною і, отже, не може вважатися законним договором взагалі.
Сучасне англо-американське право, як і європейські цивільні права, засноване на волі з предмету договору, відповідно до якого всі умови договору є обов'язковими для сторін, тому що вони вибрали ці обов'язки самі для себе. Це було менш вірно, як писав Гоббс у праці «Левіафан», а потім, більше уваги було приділено розгляду, тобто взаємному обміну вигоди необхідної для формування чинного договору, і більшість договорів були неявні умови, які виникли з природи договірних відносин, а не від вибору, зробленого сторонами.
Відповідно, було висловлено думку, що теорії суспільного договору більшою мірою відповідає право укладання договору за часів Гоббса і Локка, ніж з договірним правом нашого часу, і що у його соціальному договорі, який здається аномальним для нас, такий як віра, що ми зв'язані договорами, сформульованими нашими далекими предками, це не здалося б дивним для сучасників Гоббса.
Див. також
Суспільний договір в Україні
Стратегія сталого розвитку «Україна – 2020» визначає, що головною передумовою її реалізації є суспільний договір між владою, бізнесом та громадянським суспільством, де кожна сторона має свою зону відповідальності.
- Відповідальність влади – провести реформи, забезпечити баланс інтересів між громадянським суспільством, державою і бізнесом, просто прозоро та якісно працювати за новими підходами, гарантувати дотримання прав людини.
- Відповідальність бізнесу – підтримувати та розвивати державу, бізнес-середовище та громадянське суспільство, сумлінно сплачувати податки, здійснювати ефективні інвестування в економіку держави, дотримуватися принципів чесної праці та конкуренції.
- Відповідальність громадянського суспільства – контролювати владу, жити відповідно до принципів гідності та неухильно додержуватися Конституції України та законів України.
Література
- Жан-Жак Руссо. Про суспільну угоду, або Принципи політичного права / Укр. пер. з фр. та ком. О. Хома. — Київ: Port-Royal, 2001. — 349 с. —
- Договір суспільний //Політологічний енциклопедичний словник / уклад.: Л. М. Герасіна, В. Л. Погрібна, І. О. Поліщук та ін. За ред. М. П. Требіна. — Х. : Право, 2015
- О. Бабкіна. Суспільний договір // Політична енциклопедія. Редкол.: Ю. Левенець (голова), Ю. Шаповал (заст. голови) та ін. — К.: Парламентське видавництво, 2011. — с.700
- Н. Поліщук. Суспільного договору теорія // Філософський енциклопедичний словник / В. І. Шинкарук (гол. редкол.) та ін. — Київ : Інститут філософії імені Григорія Сковороди НАН України : Абрис, 2002. — С. 620. — 742 с. — 1000 екз. — ББК (87я2). — .
- Guy Ankerl, Toward a Social Contract on a Worldwide Scale, Geneva: ILO, 1980, .
- О. В. Задорожній. Мовчазна згода // Українська дипломатична енциклопедія: У 2-х т./Редкол.:Л. В. Губерський (голова) та ін. — К.:Знання України, 2004 — Т.2 — 812с.
Посилання
- ДОГОВІРНА ТЕОРІЯ ПОХОДЖЕННЯ ДЕРЖАВИ [ 10 вересня 2016 у Wayback Machine.] //Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 1998—2004. — .
- Установчої влади теорія [ 14 червня 2021 у Wayback Machine.] // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 2004. — Т. 6 : Т — Я. — 768 с. — .
- «The Social Contract». In Our Time (7 Feb 2008). BBC Radio Program. Melvyn Bragg, moderator; with Melissa Lane, Cambridge University; Susan James, University of London; Karen O'Brien, University of Warwick. [ 22 жовтня 2011 у Wayback Machine.]
- «Game Theory». In Our Time (May 10, 2012). BBC Radio Program. Melvin Bragg, moderator, with Ian Stewart, Emeritus, University of Warwick, Andrew Colman, University of Leicester, and Richard Bradley, London School of Economics. [ 25 березня 2013 у Wayback Machine.] Discussion of game theory that touches on relation of game theory to the Social Contract.
- «The Social Contract and Constitutional Republics» [ 18 вересня 2012 у Wayback Machine.]. Constitution Society, website.
- Sigmund, Paul E. «Natural Law, Consent, and Equality: William of Ockham to Richard Hooker». Published on website Natural Law, Natural Rights, and American Constitutionalism. A We the People project of the National Endowment for the Humanities. [ 17 червня 2013 у Wayback Machine.]
- Усов Д. Генеза та сутність ідеї суспільної угоди: історико-філософський аналіз [ 25 червня 2017 у Wayback Machine.] (2017)
- . Архів оригіналу за 1 березня 2018. Процитовано 20 березня 2018.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Teoriya suspi lnogo do govoru abo politi chnogo do govoru teoriya abo model u politichnij filosofiyi sho narodilasya v epohu Prosvitnictva i rozglyadaye pitannya pro pohodzhennya suspilstva i legitimnosti vladi derzhavi nad osobististyu Socialni argumenti dogovoru zazvichaj peredbachayut sho lyudi zgodzhuyutsya postupitisya chastinoyu svoyih svobod i pidkoritisya vladi pravitelya abo suddi abo priyednayutsya do rishennya bilshosti v obmin na zahist svoyih prav Teoriya rozglyadaye pitannya pro spivvidnoshennya mizh fizichnimi ta yuridichnimi pravami Suspilnij dogovir stvorenij Zhanom Zhakom Russo buv knigoyu pro uryadovi reformi i pro te yak voni povinni buti zmineni shob zadovolniti lyudej a ne uryad Originalna obgortka roboti Leviafan Tomasa Gobbsa 1651 Hocha osnopolozhnikiv teoriyi suspilnogo dogovoru znahodyat v davninu u biblijnij ideyi zavitu prote rozkvit suspilnogo dogovoru buv v seredini 17 do pochatku 19 stolit koli vin peretvorivsya na providnu doktrinu politichnoyi legitimnosti Prirodnij stan T Gobbs U comu stani diyi fizichnih osib pov yazani tilki zi svoyeyu osobistoyu vladoyu i sovistyu Z ciyeyi zagalnoyi vidpravnoyi tochki socialnih teoretikiv dogovir pragne prodemonstruvati po riznomu tomu rozumna lyudina pogoditsya dobrovilno vidmovitisya vid svoyeyi prirodnoyi svobodi shob otrimati perevagi politichnogo poryadku Gugo Grocij 1625 Tomas Gobbs 1651 Semyuel Pufendorf 1673 Dzhon Lokk 1689 Zhan Zhak Russo 1762 ta Immanuyil Kant 1797 nalezhat do chisla najbilsh vidomih z 17 go i 18 go stolittya teoretikiv suspilnogo dogovoru i prirodnih prav Kozhen rozv yazuvav problemu politichnoyi vladi po riznomu Grocij stverdzhuvav sho okremi lyudski istoti buli nadileni prirodnimi pravami Gobbs stverdzhuvav sho prirodni prava ce zgoda lyudej vidmovlyatisya vid svoyih prav na korist absolyutnoyi vladi uryadu chi to monarhichnoyi chi parlamentskoyi Lokk vvazhav sho prirodni prava ye nevid yemnimi i sho pravlinnya Boga zaminyaye derzhavnu vladu Russo vvazhav sho demokratiya bula najkrashim sposobom zabezpechennya zagalnogo dobrobutu pri zberezhenni individualnoyi svobodi pid vladoyu zakonu Prihilniki teoriyi suspilnogo dogovoru prihodili do riznih visnovkiv shodo bazhanogo politichnogo poryadku Gobbs ratuvav za avtoritarnu monarhiyu Lokk za liberalnu monarhiyu a Russo za liberalnu respubliku Koncepciya Lokka suspilnogo dogovoru bula vikladena v Deklaraciyi nezalezhnosti Spoluchenih Shtativ Teoriya suspilnogo dogovoru vtratila svoyu vagu v 19 stolitti na korist utilitarizmu gegelyanstva i marksizmu i bula vidrodzheni v 20 mu zokrema u formi uyavnogo eksperimentu Dzhona Roulza Zagalne uyavlennyaV originalnomu doslidzhenni Tomas Gobbs zaznachiv sho v prirodnomu stani zhittya lyudini bulo b samotnim bidnim ogidnim zhorstokim i korotkim Za vidsutnosti politichnogo poryadku i zakonu kozhen matime neobmezheni prirodni svobodi v tomu chisli pravo na vse i otzhe svobodu grabuvati gvaltuvati i vbivati z yavilisya b neskinchenni vijni vsih proti vsih Shob uniknuti cogo vilnij dogovir lyudej odin z odnim dlya stvorennya politichnoyi spilnoti tobto gromadyanskogo suspilstva cherez suspilnij dogovir v yakomu voni vsi zadlya posilennya bezpeki v obmin piddayut sebe absolyutnij suverennij perevazhno dlya Gobbsa vladi monarha Hocha ukazi gosudarya cilkom mozhut buti dovilnimi i tiranichnimi Gobbs bachiv absolyutnij uryad yak yedinu alternativu anarhiyi Krim togo Dzhon Lokk i Zhan Zhak Russo stverdzhuyut sho mi otrimuyemo civilni prava v obmin na vzyattya zobov yazannya povazhati i zahishati prava inshih lyudej vidmovivshis vid deyakih svobod Centralne tverdzhennya socialnih pidhodiv dogovoru ye te sho prava i politichnij poryadok ne ye prirodnimi a isnuyut zamist lyudskih tvorin Suspilnij dogovir i politichnij poryadok stvoryuye prostij zasib dosyagnennya meti na korist osib prichetnih i zakonnih tilki v tij miri sho vikonayut svoyu chastinu ugodi Zgidno z Gobbsom v uryadi chiya tochka zoru ne ye storonoyu z pochatkovim dogovorom gromadyani ne zobov yazani predstaviti v uryad koli vin zanadto slabkij shob diyati efektivno pridushiti frakcijnist i civilni zavorushennya Na dumku inshih socialnih teoretikiv za dogovorom gromadyani mayut pravo viluchiti svoyi zobov yazannya pidkoryatisya abo zminiti kerivnictvo shlyahom viboriv abo inshih zasobiv vklyuchayuchi pri neobhidnosti nasilstvo koli uryad ne v zmozi zabezpechiti yih prirodni prava Lokk abo zadovolnyati interesi suspilstva tak zvana zagalna volya u Russo yaka bilsh zacikavlena u formuvanni novogo uryadu nizh u povalenni starogo IstoriyaCej rozdil potrebuye dopovnennya serpen 2013 Koncepciya suspilnogo dogovoru pohodit vid Sokrata Klasichna dumka Sklad socialnogo dogovoru zberigsya v bagatoh starih zapisah u sviti U svoyih ukazah buddistskij korol Ashoka vistupav za shiroki i dalekosyazhni socialni dogovori Buddijska Vinaya takozh vidobrazhaye socialni dogovori odin takij vipadok koli lyudi pevnogo mista skarzhilisya na virubki derev Saka Budda skazav svoyim chencyam sho voni povinni zupinitisya i postupitisya socialnim normam Epikur zdayetsya mav silne pochuttya spravedlivosti i prava yaki zasnovani na vzayemnij ugodi i perevazi pro sho svidchat ryadki jogo osnovnoyi doktrini 32 Ti tvarini yaki ne v zmozi prijmati zobov yazuyuchi ugodi odin z odnim shob ne zavdati shkodi ne mayut strazhdati abo spravedlivosti abo nespravedlivosti takozh i dlya tih narodiv yaki abo ne mogli chi ne hotili utvoryuvati zobov yazuyuchih ugod shob ne zavdati shkodi ni strazhdati 33 Tam nikoli ne bulo takogo ponyattya yak absolyutna spravedlivist ale tilki domovlenosti dosyagnuti u vidnosinah mizh soboyu sered cholovikiv v yakih bi miscyah v riznij chas proti nadannya zapodiyannya strazhdan abo shkodi Renesans podij Kventin Skinner stverdzhuvav sho kilka vazhlivih innovacij v suchasnij teoriyi dogovoriv znahodyatsya v pracyah francuzkih kalvinistiv i gugenotiv roboti yakih u svoyu chergu viklikani pismennikami u Niderlandah yaki zaperechuvali proti yih pidporyadkuvannya Ispaniyi a she piznishe katolikami v Angliyi Shkolu Salamanki mozhna rozglyadati yak rannyu teoretiku suspilnogo dogovoru teoretizuvannya prirodnogo zakonu u sprobi obmezhiti bozhestvenne pravo koroliv Vsi ci grupi buli na choli formulyuvannya ponyattya suverenitet ugodi pro socialnij dogovir vsi ci argumenti pochalis z proto prirodnogo stanu pro te sho v osnovi politiki ye te sho kozhen za svoyeyu prirodoyu bezkoshtovno pidporyadkuvavsya bud yakomu uryadu Odnak ci argumenti zasnovani na korporativnij teoriyi mistyatsya v zakonodavstvi rimskomu zgidno z yakim mozhe isnuvati yak okrema yuridichna osoba Tomu ci argumenti postanovlyuyut sho grupa lyudej mozhe priyednatisya do uryadu oskilki vin maye mozhlivist zdijsnyuvati yedinu volyu i prijmati rishennya v odin golos FilosofiGugo Grocij Na pochatku 17 stolittya Grocij 1583 1645 vviv suchasne uyavlennya pro prirodni prava lyudini Grocij postulyuye sho kozhna lyudina maye prirodni prava yaki dozvolyayut samozberezhennya i vikoristovuye cyu ideyu yak osnovu dlya moralnogo konsensusu pered oblichchyam religijnogo riznomanittya i zrostannya prirodoznavstva Vin pragne znajti osnovu dlya suspilstva svogo rodu prirodnogo zakonu Ideya vvazhalasya zapalnoyu oskilki vin pripustiv sho v kincevomu rahunku vlada mozhe povernutisya do osib yaksho politichne suspilstvo sho voni stvorili pozbavlyayetsya meti dlya yakoyi vono bulo spochatku stvorene yake povinno zberegti sebe Inshimi slovami fizichni osobi ye suverennimi Grocij govorit sho lyudi mayut pravo yak lyudski istoti ale ye rozmezhuvannya cih prav tomu sho mozhlivo dlya vsih shob prijnyati moralno kozhen povinen prijnyati te sho kozhna lyudina yak fizichna osoba maye pravo sprobuvati zberegti sebe Kozhna lyudina povinna uniknuti zapodiyannya shkodi abo vtruchannya do inshogo Bud yaki porushennya cih prav povinni buti pokarani Tomas Gobbs Pershim suchasnim filosofom kotrij sformulyuvav detalnu teoriyu dogovoru buv Tomas Gobbs 1588 1679 Zgidno z Gobbsom zhittya lyudej u prirodnomu stani bulo b samotnim bidnim ogidnim zhorstokim i korotkim stan v yakomu osobistij interes i vidsutnist prav i dogovoriv zavadilo b suspilstvu Zhittya bulo anarhichnim bez kerivnictva chi koncepciya suverenitetu Osobi u stani prirodi buli apolitichni i asocialni Cej stan prirodi slid rozumiti yak suspilnij dogovir Suspilnij dogovir vinikav v momenti pid chas yakih lyudi zibralisya razom i peredali deyaki zi svoyih individualnih prav z tim shob inshi budut postupatisya yim napriklad lyudina vidmovlyayetsya vid svogo prava shob ubiti lyudinu yaksho insha lyudina zrobit te zh same Ce prizvelo do stvorennya derzhavi yak suverennoyi osviti osib teper pid yiyi panuvannyam sho dozvolit stvoriti zakoni sho regulyuyut socialni vzayemodiyi Zhittya lyudini ne bulo vzhe takim ne bulo vijni vsih proti vsih Ale derzhavna sistema yaka virosla z suspilnogo dogovoru bula takozh anarhichnoyu bez kerivnictva po vidnoshennyu odin do odnogo Podibno do togo yak lyudi u prirodnomu stani buli gosudaryami i keruvalisya vlasnimi interesami i vidsutnistyu prav tomu derzhavi v danij chas diyali u svoyih vlasnih interesah v konkurenciyu odna z odnoyu Tak samo yak stan prirodi derzhavi buli pov yazani takim chinom shob buti v konflikti tomu sho ne bulo niyakoyi suverennoyi tobto bilsh potuzhnoyi zdatnoyi vvesti socialno dogovirne pravo Dijsno robota Gobbsa mogla posluzhiti osnovoyu dlya realizmu teoriyi mizhnarodnih vidnosin Dzhon Lokk Dzhon Lokk z koncepciyeyu suspilnogo dogovoru vidriznyavsya vid Gobbsa za kilkoma osnovnimi sposobami zberigshi tilki centralne ponyattya sho lyudi v stani prirodi ohoche zibralisya razom shob stvoriti derzhavu Lokk ne viriv sho lyudi v stani prirodi budut pov yazani moralno za zakonom prirodi shob ne nashkoditi odine odnomu v yih zhitti abo volodinni ale bez uryadu shob zahistiti yih vid tih hto pragne poraniti abo ponevoliti yih lyudi budut mati bezpeku u svoyih pravah i ne budut zhiti v strahu Lokk stverdzhuvav sho lyudi pogodyatsya stvoriti derzhavu yaka zabezpechila b i diyala dlya zahistu zhittya svobodi i vlasnosti tih hto zhiv u nij U toj chas yak Gobbs vistupav za majzhe absolyutnu vladu Lokk stverdzhuvav pro nedotorkanist svobodi i zakonnosti Lokk stverdzhuvav sho legitimnist uryadu pohodit vid delegaciyi gromadyan do uryadu na svoye pravo na samooboronu Takim chinom uryad vistupaye v roli neuperedzhenogo ob yektivnogo agenta a ne kozhna lyudina vistupaye yak svij suddya v stani prirodi Z ciyeyi tochki zoru uryad otrimuye svoyi zakonni povnovazhennya zi zgodi kerovanih Kritichni teoriyiZi zgodi kerovanih Odnim z pershih kritikiv teoriyi suspilnogo dogovoru buv drug Russo filosof Devid Yum yakij v 1742 roci opublikuvav ese Gromadyanska svoboda v yakomu druga chastina ozaglavlena Pervinnim dogovorom vin pidkresliv sho koncepciya z suspilnogo dogovoru bula zruchnoyu vigadkoyu Yum stverdzhuvav sho zgoda kerovanih bula idealnoyu osnovoyu na yakij uryad mig bi vidpochiti ale sho naspravdi ne vidbulosya Moya meta tut ne nivelyuvati zgodi narodu na te sho odna tilki osnova derzhavnogo ladu maye misce Ce bezumovno ye najkrashim i najsvyashennishim z bud chogo Ya tilki stverdzhuyu sho vin duzhe ridko mav misce ni v yakij miri i nikoli majzhe v povnomu obsyazi I tomu deyaki inshi osnovi derzhavnogo ladu slid takozh viznati Prirodnogo prava i konstitucionalizmu Pravoznavec Rendi Barnett stverdzhuvav sho v toj chas yak prisutnist na teritoriyi tovaristva mozhe buti neobhidna dlya zgodi prote ce ne ye zgodoyu na bud yaki pravila suspilstva Drugoyu zh umovoyu zgodi v tomu sho pravila u vidpovidnist z osnovopolozhnimi principami spravedlivosti i zahistu prirodnih i socialnih prav ye proceduroyu dlya efektivnogo zahistu cih prav abo voli Ce takozh obgovoryuvav O A Braunson yakij stverdzhuvav sho v deyakomu sensi tri konstituciyi berut v comu uchast persha Konstituciya prirodi yaka vklyuchaye v sebe vse te sho zasnovniki nazivayut prirodnij zakon po druge Konstituciya suspilstva nepisani zakoni yaki zazvichaj rozumiyutsya yak nabir pravil dlya suspilstva utvorenij suspilnim dogovorom persh nizh vin vstanovlyuye uryad i yaku ne vstanovlyuye tretij Konstituciya uryadu Dlya zgodi neobhidnoyu umovoyu ye shob Pravila Konstituciyi buli v comu sensi Movchazna zgoda Teoriya neyavnogo socialnogo dogovoru vvazhaye sho zalishayuchis na teritoriyi kontrolovanij deyakimi suspilstva yake zazvichaj maye uryad lyudi dayut zgodu priyednatisya do cogo suspilstvu i brati uchast v roboti jogo uryadu yaksho takij ye Cya zgoda ye tim sho nadaye legitimnist comu uryadu Tim ne menshe inshi avtori stverdzhuyut sho zgoda na uchast v suspilstvi ne ye obov yazkovoyu zgodoyu na svij uryad Dlya cogo uryad povinen buti zgidno z Konstituciyeyu yaka uzgodzhuyetsya z perevazhayuchimi nepisanimi konstituciyami prirodi i suspilstva Volyuntarizm Zgidno iz zapovitom teoriya dogovoru v yakij ugoda ne peredbachayetsya dijsnoyu yaksho vsi storoni ne pogodyatsya na ce dobrovilno abo movchazno abo yavno bez primusu Lisandr Spuner advokat 19 go stolittya buv perekonanim prihilnikom Prava ukladennya Dogovoru mizh okremimi osobami u svoyemu ese vin stverdzhuye sho peredbachuvanij suspilnij dogovir ne mozhe buti vikoristanij shob vipravdati diyi uryadu taki yak opodatkuvannya tak yak uryad bude zastosovuvati silu proti tih hto ne hoche ukladati taki dogovori V rezultati vin stverdzhuye sho taka ugoda ne ye dobrovilnoyu i otzhe ne mozhe vvazhatisya zakonnim dogovorom vzagali Suchasne anglo amerikanske pravo yak i yevropejski civilni prava zasnovane na voli z predmetu dogovoru vidpovidno do yakogo vsi umovi dogovoru ye obov yazkovimi dlya storin tomu sho voni vibrali ci obov yazki sami dlya sebe Ce bulo mensh virno yak pisav Gobbs u praci Leviafan a potim bilshe uvagi bulo pridileno rozglyadu tobto vzayemnomu obminu vigodi neobhidnoyi dlya formuvannya chinnogo dogovoru i bilshist dogovoriv buli neyavni umovi yaki vinikli z prirodi dogovirnih vidnosin a ne vid viboru zroblenogo storonami Vidpovidno bulo vislovleno dumku sho teoriyi suspilnogo dogovoru bilshoyu miroyu vidpovidaye pravo ukladannya dogovoru za chasiv Gobbsa i Lokka nizh z dogovirnim pravom nashogo chasu i sho u jogo socialnomu dogovori yakij zdayetsya anomalnim dlya nas takij yak vira sho mi zv yazani dogovorami sformulovanimi nashimi dalekimi predkami ce ne zdalosya b divnim dlya suchasnikiv Gobbsa Div takozhPortal Filosofiya Derzhava kniga Franca Oppengejmera Dogovir Kontrakt Kontraktualizm Federalizm Klasichnij respublikanizm Mandat politika Pravo na povstannya Salamankska shkola Socialnij kapital Teoriya spravedlivosti kniga Teoriya stacionarnogo osilogo banditaSuspilnij dogovir v UkrayiniStrategiya stalogo rozvitku Ukrayina 2020 viznachaye sho golovnoyu peredumovoyu yiyi realizaciyi ye suspilnij dogovir mizh vladoyu biznesom ta gromadyanskim suspilstvom de kozhna storona maye svoyu zonu vidpovidalnosti Vidpovidalnist vladi provesti reformi zabezpechiti balans interesiv mizh gromadyanskim suspilstvom derzhavoyu i biznesom prosto prozoro ta yakisno pracyuvati za novimi pidhodami garantuvati dotrimannya prav lyudini Vidpovidalnist biznesu pidtrimuvati ta rozvivati derzhavu biznes seredovishe ta gromadyanske suspilstvo sumlinno splachuvati podatki zdijsnyuvati efektivni investuvannya v ekonomiku derzhavi dotrimuvatisya principiv chesnoyi praci ta konkurenciyi Vidpovidalnist gromadyanskogo suspilstva kontrolyuvati vladu zhiti vidpovidno do principiv gidnosti ta neuhilno doderzhuvatisya Konstituciyi Ukrayini ta zakoniv Ukrayini LiteraturaZhan Zhak Russo Pro suspilnu ugodu abo Principi politichnogo prava Ukr per z fr ta kom O Homa Kiyiv Port Royal 2001 349 s ISBN 966 7068 06 4 Dogovir suspilnij Politologichnij enciklopedichnij slovnik uklad L M Gerasina V L Pogribna I O Polishuk ta in Za red M P Trebina H Pravo 2015 O Babkina Suspilnij dogovir Politichna enciklopediya Redkol Yu Levenec golova Yu Shapoval zast golovi ta in K Parlamentske vidavnictvo 2011 s 700 ISBN 978 966 611 818 2 N Polishuk Suspilnogo dogovoru teoriya Filosofskij enciklopedichnij slovnik V I Shinkaruk gol redkol ta in Kiyiv Institut filosofiyi imeni Grigoriya Skovorodi NAN Ukrayini Abris 2002 S 620 742 s 1000 ekz BBK 87ya2 ISBN 966 531 128 X Guy Ankerl Toward a Social Contract on a Worldwide Scale Geneva ILO 1980 ISBN 92 9014 165 4 O V Zadorozhnij Movchazna zgoda Ukrayinska diplomatichna enciklopediya U 2 h t Redkol L V Guberskij golova ta in K Znannya Ukrayini 2004 T 2 812s ISBN 966 316 045 4PosilannyaDOGOVIRNA TEORIYa POHODZhENNYa DERZhAVI 10 veresnya 2016 u Wayback Machine Yuridichna enciklopediya u 6 t red kol Yu S Shemshuchenko vidp red ta in K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 1998 2004 ISBN 966 749 200 1 Ustanovchoyi vladi teoriya 14 chervnya 2021 u Wayback Machine Yuridichna enciklopediya u 6 t red kol Yu S Shemshuchenko vidp red ta in K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 2004 T 6 T Ya 768 s ISBN 966 7492 06 0 The Social Contract In Our Time 7 Feb 2008 BBC Radio Program Melvyn Bragg moderator with Melissa Lane Cambridge University Susan James University of London Karen O Brien University of Warwick 22 zhovtnya 2011 u Wayback Machine Game Theory In Our Time May 10 2012 BBC Radio Program Melvin Bragg moderator with Ian Stewart Emeritus University of Warwick Andrew Colman University of Leicester and Richard Bradley London School of Economics 25 bereznya 2013 u Wayback Machine Discussion of game theory that touches on relation of game theory to the Social Contract The Social Contract and Constitutional Republics 18 veresnya 2012 u Wayback Machine Constitution Society website Sigmund Paul E Natural Law Consent and Equality William of Ockham to Richard Hooker Published on website Natural Law Natural Rights and American Constitutionalism A We the People project of the National Endowment for the Humanities 17 chervnya 2013 u Wayback Machine Usov D Geneza ta sutnist ideyi suspilnoyi ugodi istoriko filosofskij analiz 25 chervnya 2017 u Wayback Machine 2017 Arhiv originalu za 1 bereznya 2018 Procitovano 20 bereznya 2018