«Стіна щитів» — військовий стрій, що був поширеним в античних і середньовічних війнах. Існувало багато варіацій такого строю, але спільною рисою було те, що вояки стояли пліч-о-пліч і тримали свої щити таким чином, щоб вони стикалися один з одним або перекривали один одного. Таким чином, кожен воїн отримував захист не тільки від свого щита, але й від щитів своїх сусідів.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekkwTDBKaGVXVjFlRjlVWVhCbGMzUnllVjgwTG1wd1p5OHpNREJ3ZUMxQ1lYbGxkWGhmVkdGd1pYTjBjbmxmTkM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Історія
Античний світ
Походження та поширення такої тактики не визначені і можливо, що вона неодноразово розвивалася незалежно. Відомо, що стіна щитів використовувалася багатьма стародавніми арміями, таких як [en] у Персії, фаланга у Греції та [en]. Незважаючи на те, що про шумерську військову тактику до наших днів дійшло мало даних, на Стелі шулік, датованій третім тисячоліттям до нашої ери, зображено шумерських вояків у строю «стіна щитів».
Добре задокументоване використання стін щитів у VII столітті до нашої ери в стародавній Греції. Солдати у щитових стінах називалися гоплітами через їхнє спорядження — щит гоплон (грец. ὅπλα, лат. hópla). Діаметр цих щитів становив близько 1 м, іноді вони були обкуті бронзою. Гопліти билися у щільному строю, згуртовано штовхаючи противників перед собою щитами. Ліва половина щита була розроблена таким чином, щоб прикривати незахищений правий бік сусіда ліворуч. З огляду на це найслабших або недосвічених бійців ставили в середині строю, щоб забезпечити їхню фізичну і психологічну безпеку.
Римський скутум являв собою великий щит, сконструйований таким чином, щоб утворювати стіну, змикаючись з сусідніми, але не перекриваючи їх. Римські легіони використовували вдосконалений варіант стіни щитів під назвою «черепаха» (лат. testudo. У цьому строю вояки у зовнішніх рядах тримали щити вертикально, утворюючи щільну стіну, а вояки у внутрішніх рядах тримали щити над головами. Такий стрій забезпечував надійний захист від метальної зброї.
Юлій Цезар у своїх нотатках про війну з галлами описує щільний фалангоподібний стрій германців з довгими списами, виставленими поверх щитів.
У [en] і візантійських арміях подібні шикування вояків зі щитами і виставленими списами називалися фукулум (грец. φοῦλκον, лат. phoulkon), і вперше були описані в стратегіконі кінця VI століття. Римські легіони, як правило, були добре навчені і часто використовували короткі мечі для колючого удару (наприклад, гладіус) у ближньому бою, який неминуче виникав, коли стіна щитів стикалася з ворогом. Ауксилярії були зазвичай озброєні гірше, тому для забезпечення кращого захисту зазвичай використовували стіну щитів зі списами.
Раннє середньовіччя
У битвах між англосаксами та датчанами в Англії більшість саксонської армії складалася з недосвідчених фірдів — ополчення з [en]. Для таких воїнів була дуже доречною тактика «стіни щитів», оскільки не вимагала особливої майстерності, по суті являючи собою штовхання щитами та списами. Переважна більшість супротивників у таких битвах була озброєна списами, якими ранила незахищені ноги чи обличчя противника. Недоліком стіни щитів було те, що в разі прориву строю вона має тенденцію швидко руйнуватися: погано навчені бійці фірду зберігали бойовий дух, лишаючись пліч-о-пліч з товаришами, але зазвичай тікали, коли згуртованість підрозділу порушувалась. Розірвану стіну виявилося надзвичайно важко відновити або перегрупувати.
Тактику стіни щитів, зокрема, було використано в битві при Стемфорд-Брідж, де відносно добре озброєна саксонська армія зненацька застала армію вікінгів норвезького короля Гаральда III. Вікінги залишили свої гауберки на кораблях і з броні мали лише шоломи і після тривалої битви двох стін щитів запанікували та кинулися на втечу.
На гобелені з Байо можна побачити використання цієї тактики обома сторонами битви при Гастінгсі, хоча битва була врешті-решт виграна завдяки [en] нормандської кавалерії та втомі англосаксонців.
Тактика стіни щитів занепадала та відновлювалася кілька разів. Наприклад, коли грецькі фаланги почали використовувати списи сариса замість більш коротких дорі, носити великий щит стало неможливо, тому від нього відмовилися на користь набагато менших щитів.
Аналогічно у Пізньому Середньовіччі від щитів відмовились на користь древкової зброї, яку тримали обома руками, використовуючи для захисту латні обладунки, що породило такий бойовий стрій, як баталія.
В наші дні
Використання щитів на війні застаріло через наявність вогнепальної зброї та вибухівки, але в наші дні подібна тактика зі спеціальними протиударними щитами широко використовується поліціянтами в усьому світі для захисту від великих груп порушників, озброєних саморобною або імпровізованою зброєю, таких як цегла, пляшки та коктейлі Молотова.
Примітки
- Victor Davis Hanson (2009). The Western Way of War: Infantry Battle in Classical Greece (англ.). University of California Press. с. 27—28. ISBN .
- The Battle Of Hastings – Scene 2. bayeuxtapestry.org. [en]. Архів оригіналу за 08 вересня 2019.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Stina shitiv vijskovij strij sho buv poshirenim v antichnih i serednovichnih vijnah Isnuvalo bagato variacij takogo stroyu ale spilnoyu risoyu bulo te sho voyaki stoyali plich o plich i trimali svoyi shiti takim chinom shob voni stikalisya odin z odnim abo perekrivali odin odnogo Takim chinom kozhen voyin otrimuvav zahist ne tilki vid svogo shita ale j vid shitiv svoyih susidiv IstoriyaAntichnij svit Pohodzhennya ta poshirennya takoyi taktiki ne viznacheni i mozhlivo sho vona neodnorazovo rozvivalasya nezalezhno Vidomo sho stina shitiv vikoristovuvalasya bagatma starodavnimi armiyami takih yak en u Persiyi falanga u Greciyi ta en Nezvazhayuchi na te sho pro shumersku vijskovu taktiku do nashih dniv dijshlo malo danih na Steli shulik datovanij tretim tisyacholittyam do nashoyi eri zobrazheno shumerskih voyakiv u stroyu stina shitiv Dobre zadokumentovane vikoristannya stin shitiv u VII stolitti do nashoyi eri v starodavnij Greciyi Soldati u shitovih stinah nazivalisya goplitami cherez yihnye sporyadzhennya shit goplon grec ὅpla lat hopla Diametr cih shitiv stanoviv blizko 1 m inodi voni buli obkuti bronzoyu Gopliti bilisya u shilnomu stroyu zgurtovano shtovhayuchi protivnikiv pered soboyu shitami Liva polovina shita bula rozroblena takim chinom shob prikrivati nezahishenij pravij bik susida livoruch Z oglyadu na ce najslabshih abo nedosvichenih bijciv stavili v seredini stroyu shob zabezpechiti yihnyu fizichnu i psihologichnu bezpeku Rimskij skutum yavlyav soboyu velikij shit skonstrujovanij takim chinom shob utvoryuvati stinu zmikayuchis z susidnimi ale ne perekrivayuchi yih Rimski legioni vikoristovuvali vdoskonalenij variant stini shitiv pid nazvoyu cherepaha lat testudo U comu stroyu voyaki u zovnishnih ryadah trimali shiti vertikalno utvoryuyuchi shilnu stinu a voyaki u vnutrishnih ryadah trimali shiti nad golovami Takij strij zabezpechuvav nadijnij zahist vid metalnoyi zbroyi Yulij Cezar u svoyih notatkah pro vijnu z gallami opisuye shilnij falangopodibnij strij germanciv z dovgimi spisami vistavlenimi poverh shitiv U en i vizantijskih armiyah podibni shikuvannya voyakiv zi shitami i vistavlenimi spisami nazivalisya fukulum grec foῦlkon lat phoulkon i vpershe buli opisani v strategikoni kincya VI stolittya Rimski legioni yak pravilo buli dobre navcheni i chasto vikoristovuvali korotki mechi dlya kolyuchogo udaru napriklad gladius u blizhnomu boyu yakij neminuche vinikav koli stina shitiv stikalasya z vorogom Auksilyariyi buli zazvichaj ozbroyeni girshe tomu dlya zabezpechennya krashogo zahistu zazvichaj vikoristovuvali stinu shitiv zi spisami Rannye serednovichchya U bitvah mizh anglosaksami ta datchanami v Angliyi bilshist saksonskoyi armiyi skladalasya z nedosvidchenih firdiv opolchennya z en Dlya takih voyiniv bula duzhe dorechnoyu taktika stini shitiv oskilki ne vimagala osoblivoyi majsternosti po suti yavlyayuchi soboyu shtovhannya shitami ta spisami Perevazhna bilshist suprotivnikiv u takih bitvah bula ozbroyena spisami yakimi ranila nezahisheni nogi chi oblichchya protivnika Nedolikom stini shitiv bulo te sho v razi prorivu stroyu vona maye tendenciyu shvidko rujnuvatisya pogano navcheni bijci firdu zberigali bojovij duh lishayuchis plich o plich z tovarishami ale zazvichaj tikali koli zgurtovanist pidrozdilu porushuvalas Rozirvanu stinu viyavilosya nadzvichajno vazhko vidnoviti abo peregrupuvati Taktiku stini shitiv zokrema bulo vikoristano v bitvi pri Stemford Bridzh de vidnosno dobre ozbroyena saksonska armiya znenacka zastala armiyu vikingiv norvezkogo korolya Garalda III Vikingi zalishili svoyi gauberki na korablyah i z broni mali lishe sholomi i pislya trivaloyi bitvi dvoh stin shitiv zapanikuvali ta kinulisya na vtechu Na gobeleni z Bajo mozhna pobachiti vikoristannya ciyeyi taktiki oboma storonami bitvi pri Gastingsi hocha bitva bula vreshti resht vigrana zavdyaki en normandskoyi kavaleriyi ta vtomi anglosaksonciv Taktika stini shitiv zanepadala ta vidnovlyuvalasya kilka raziv Napriklad koli grecki falangi pochali vikoristovuvati spisi sarisa zamist bilsh korotkih dori nositi velikij shit stalo nemozhlivo tomu vid nogo vidmovilisya na korist nabagato menshih shitiv Analogichno u Piznomu Serednovichchi vid shitiv vidmovilis na korist drevkovoyi zbroyi yaku trimali oboma rukami vikoristovuyuchi dlya zahistu latni obladunki sho porodilo takij bojovij strij yak bataliya V nashi dni Vikoristannya shitiv na vijni zastarilo cherez nayavnist vognepalnoyi zbroyi ta vibuhivki ale v nashi dni podibna taktika zi specialnimi protiudarnimi shitami shiroko vikoristovuyetsya policiyantami v usomu sviti dlya zahistu vid velikih grup porushnikiv ozbroyenih samorobnoyu abo improvizovanoyu zbroyeyu takih yak cegla plyashki ta koktejli Molotova PrimitkiVictor Davis Hanson 2009 The Western Way of War Infantry Battle in Classical Greece angl University of California Press s 27 28 ISBN 9780520260092 The Battle Of Hastings Scene 2 bayeuxtapestry org en Arhiv originalu za 08 veresnya 2019