Синагога під Білим Лелекою пол. Synagoga pod Białym Bocianem — одна з двох діючих синагог у Вроцлаві. Знаходиться на вулиці Павла Влодковіца, 7. 1996 року повернена єврейській громаді і є головною і найбільшою синагогою громади у Вроцлаві. Богослужіння відбуваються лише у найбільші свята.
Синагога під Білим Лелекою | |
---|---|
![]() | |
51°06′30″ пн. ш. 17°01′31″ сх. д. / 51.1083361° пн. ш. 17.0254250° сх. д.Координати: 51°06′30″ пн. ш. 17°01′31″ сх. д. / 51.1083361° пн. ш. 17.0254250° сх. д. | |
Тип споруди | синагога |
Розташування | ![]() |
Архітектор | Карл Фердинанд Ланґганс |
Початок будівництва | 1827 |
Кінець будівництва | 1829 |
Будівельна система | цегла |
Стиль | архітектура неокласицизму |
Належність | юдейська |
Стан | об'єкт культурної спадщини Польщі |
Адреса | вулиця Павла Влодковіца, 7 |
Оригінальна назва | нім. Synagoge zum Weißen Storch |
![]() ![]() Синагога під Білим Лелекою (Польща) | |
|
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelkwTDFkeWIyTnNZWGRUZVc1aFoyOW5kV1V1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFZkeWIyTnNZWGRUZVc1aFoyOW5kV1V1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemMyTDFONWJtRm5iMmRsWDFkbGFYTnpYMU4wYjNKamFEQXhMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFUZVc1aFoyOW5aVjlYWldsemMxOVRkRzl5WTJnd01TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekpqTHpZNU5uQjRMVk41Ym1GbmIyZGxYMWRsYVhOelgxTjBiM0pqYURBeUxtcHdaeTh5TURCd2VDMDJPVFp3ZUMxVGVXNWhaMjluWlY5WFpXbHpjMTlUZEc5eVkyZ3dNaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekl3TDFONWJtRm5iMmRoWDFCdlpGOUNhV0VsUXpVbE9ESjViVjlDYjJOcFlXNWxiVjhsTWpneU1EQTBKVEk1WHkxZk1EY3VhbkJuTHpJd01IQjRMVk41Ym1GbmIyZGhYMUJ2WkY5Q2FXRWxRelVsT0RKNWJWOUNiMk5wWVc1bGJWOGxNamd5TURBMEpUSTVYeTFmTURjdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkUwTDFkeWIyTnNZWGRUZVc1aFoyOW5ZVkJ2WkVKcFlXeDViVUp2WTJsaGJtVnRMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFYY205amJHRjNVM2x1WVdkdloyRlFiMlJDYVdGc2VXMUNiMk5wWVc1bGJTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Спроби будівництва синагоги
Ідея будівництва синагоги зародилась у 1790 році, коли міністр Силезії , граф висунув пропозицію збудувати у Вроцлаві синагогу, загальнодоступну для усієї єврейської громади, при цьому плануючи замкнути усі розпорошені містом приватні синагоги і молитовні доми. Однак план не був реалізований через незацікавленість у ньому ортодоксальних євреїв.
У серпні 1819 року Міністерство внутрішніх справ імені короля Фрідріха Вільгельма III із керівництвом у Берліні, вислало до вроцлавського кагалу листа, у котрому наполягало на будівництві великої загальнодоступної синагоги і закриття малих молитовниць. Керівництво кагалу однак, після тривалих дебатів і консультацій відмовило.
2 квітня 1820 року кагал надіслав листа до президента вроцлавської поліції, в котрому роз'яснено причини відмови у виконанні поставленого королем завдання. Проблемою була нестача коштів, а також неврегульовані проблеми у конституції, і у едикті 1812 року, що стосувались юдаїзму. Однак відповідь кагалові, містила категоричну вимогу будівництва нової синагоги протягом двох років.
Незабаром почато збір грошей. Зібрано 9812 талерів, із котрих 6777 перераховано Першим товариством братів, решту — членами восьми малих ортодоксальних молитовних домів, котрих підтримував рабин Саломон Тіктін. Однак більшість ортодоксів була проти нової синагоги і фінансово не підтримала будівництво. Зібраних коштів було недостатньо для початку будівництва.
У грудні 1820 року було наперед продано сидячі місця у майбутній синагозі, завдяки чому зібрано суму, що дозволяла розпочати будівництво. Почато перемовини із купцем Якобом Філіпом Зільберштайном, власником ділянки при вулиці св. Антонія, 35, на котрій раніше була корчма «Під білим лелекою» (пол. Pod Białym Bocianem), що дало назву майбутній синагозі. У 1819 році виконано проект, котрий був прийнятий будівельною адміністрацією.
У червні 1821 року керівництво кагалу призупинило будівництво синагоги у зв'язку із спротивом більшості членів кагалу. Ймовірно приводом цього була надто велика різниця у поглядах і брак єдності у вроцлавському кагалі.
Будівництво
У 1826 році знову з'явились наміри будівництва великої і репрезентативної синагоги, тим разом серед членів ліберального Першого товариства братів. Ймовірною причиною цього могло бути завершення у 1817 році оренди синагоги Темпель, де була зосереджена їхня діяльність.
Будівельні роботи розпочато у 1827 році на купленій під кінець 1820 року ділянці на вулиці св. Антонія за проектом 1819 року. Інвестором став Якоб Філіп Зільберштайн, власник ділянки, член кагалу, а також можливо — член Товариства. Будівельними роботами від початку будівництва до травня 1828 року керував майстер Шиндлер, а після його смерті — майстер Тшоке. Над усіма роботами здійснював нагляд виконроб Тіле.
23 квітня 1829 року відбулось урочисте відкриття синагоги, а перша служба відбулась 13 днів перед цим (10 квітня). Від того часу функціонувала як приватна синагога членів товариства.
Проект був зроблений німецьким архітектором і будівельним радником Карлом Фердинандом Ланґгансом, котрий керувався сілезько-прусським будівельним стилем сакральних споруд XVIII століття. Перше живописне оздоблення здійснив Рафаель Біов і його син. Також певний час йому приписували і авторство проекту синагоги.
Після відкриття
У 1847 році стала головною загальнодоступною синагогою ліберальної фракції вроцлавського кагалу. У 1872 році після будівництва Нової синагоги на вулиці Подвалє, синагогу зайняли консервативні євреї. У 1872 і 1873 роках проведено ремонтні роботи, котрі дещо зруйнували гармонійне архітектурне обличчя будівлі. Добудовано три зовнішні сходові клітки, котрі провадили на галерею для жінок. У 1997 році під час відновлювальних робіт сходову клітку, що знаходилась у південно-східному куті було демонтовано.
У 1905 році ґрунтовно перебудовано інтер'єр синагоги, котрою керували брати Пауль і Ріхард Ерліхи. В той же час добудовано нові залізобетонні неороманські галереї для жінок, котрі замінили попередні, що були оперті на 12 стовпах. На зламі 1928—1929 років, у соту річницю існування синагогу ґрунтовно відремонтовано, осучаснено. Відновлено фасад і інтер'єр, додано електричне освітлення, змонтовано центральне опалення, а також збудовано посередині один із найважливіших елементів синагоги — біму, котру спроектував А. Гротте.
Кришталева ніч і Друга світова війна
Під час кришталевої ночі з 9 на 10 листопада 1938 року, гітлерівські бойовики зруйнували інтер'єр синагоги і порвали на шматки сувої Тори, що в ній знаходилась. Однак з огляду на близьке сусідство із іншими будинками, не була підпалена, що врятувало її від цілковитого знищення (котрого зназнала Нова Синагога). Після тих подій була частково відновлена і одночасно служила як консервативним, так і ліберальним євреям, хоч служби відбувались окремо і в різний час.
Після вибуху Другої світової війни, використовувалась до 1943 року. Після цього гітлерівці переобладнали її на станцію техобслуговування автомобілів, і магазин награбованого у євреїв майна. Частина оригінального оснащення синагоги була знищена. В дворі синагоги влаштовано одне з місць для збору депортованих до таборів вроцлавських євреїв. Про цей факт нагадує пам'ятна таблиця.
Роки 1945—1995
13 серпня 1945 року Єврейський комітет у Вроцлаві звернувся до президента міста Олександра Вахнієвського з питанням про повернення синагоги, котру в той час займала промислова міліція. Після повернення, синагога була відремонтована і знову обладнана для потреб культу вроцлавською Конгрегацією релігії мойсеєвої.
У 60-х роках синагога не раз потерпала від хуліганських дій, зі сторони не встановлених осіб. Вибито шиби зі сторони вул. Антонія (північна стіна). Пізніше із незаселеного будинку поблизу, котрий готували до знесення (№ 6 на вул. св. Антонія), камінням вибито цінні вітражі на вікнах східної стіни. Численні клопотання конгрегації в Управління справ релігії, а також звернення до міліції, результату не дали. Від тих часів стан синагоги поступово погіршувався.
5 липня 1963 року Конгрегація вислала листа до Союзу релігії мойсеєвої, в котрому просить і обґрунтовує необхідність виділення коштів на ремонт:
«Знаходиться у такому стані, що є загроза цілковитої руйнації будинку, а вигляд її справляє дуже прикре враження на людей, що беруть участь у службах. Стеля валиться, більшість вікон вибито, відпадає штукатурка. Замкнено запасний вихід, через загрозу руйнування будинку в тому місці, що створює загрозу життю людей у разі пожежі»
В середині 1964 року невідомі двічі вибили вікна. За другим разом проникли на горище, звідки викрали велику кількість молитовників. У 1965 році від American Jewish Joint Distribution Committee було отримано 10 тис. доларів, зарахованих на рахунки Польської ощадної каси і призначених на ремонт синагоги. 27 липня 1966 року Управління будівництва, урбаністики і архітектури при президії DRN видало рішення у справі синагоги:
«… закликаємо до 10 серпня 1966 року полишити сакральну будівлю, при вулиці Влодковіца, 9. …Технічний стан об'єкта загрожує безпеці людей і майна, з огляду на серйозні руйнації грибком і комахами, елементів конструкції даху».
У листі до Президії народної ради, Управління у справах релігії від 23 серпня 1966 року, Конгрегація описала ситуацію так: синагога буде відремонтована коштом Релігійного союзу релігії мойсеєвої, але «конгрегація сподівається в цій справі також допомоги зі сторони Президії народної ради м. Вроцлава, оскільки громадяни що належать до релігії мойсеєвої позбавлені можливості відвідувати служби навіть у часи найбільших свят».
28 березня 1967 року Конгрегація звернулась із закликом до тогочасного керівника Воєводської народної ради, Болеслава Івашкевича:
«Конгрегація релігії мойсеєвої у Вроцлаві є найбільшою за чисельністю у Польщі, а євреї Вроцлава практично позбавлені можливості брати участь у службах, оскільки навіть велика старовинна синагога при вул. Влодковіца 9 замкнена від 30 вересня 1966 року Управлінням архітектури, оскільки є небезпека руйнації строп. Будівля потребує капітального ремонту. Мала синагога при вулиці Влодковіца 9 може вмістити лише близько 50 осіб і таким чином польські громадяни, що сповідують релігію мойсеєву, що мешкають у Вроцлаві, не мають можливості брати участь у суботніх службах, ані з оказії урочистих свят, чи служб за душі померлих. Такий стан речей призвів до значного розчарування серед мешканців Вроцлава віри мойсеєвої. Конгрегація вважає, що є усі можливості, суспільні, політичні і матеріальні, аби дати людям приналежним до релігії мойсеєвої, можливість брати участь і в службах за померлими.»
У дальшій частині листа зазначено, що у синагозі під час найбільших свят бувало близько 2 тис. осіб із Вроцлава і околиць. У обґрунтуванні висловлено прохання про допомогу від міської влади і American Jewish Joint Distribution Committee, у ремонті синагоги.
Після огляду синагоги Управління будівництва, урбаністики і архітектури, при Президії DRN дозволило на зібрання у партеровій частині і на першому поверсі з нагоди єврейських свят 4, 5, 6, 13, 14 i 26 жовтня 1967 року. Незабаром було розібрано будинки при вулиці св. Антонія, котрі оточували синагогу. Через це будинок виявився позбавлений огородження, що полегшило вандалам подальше нищення і вибивання шиб.
Після подій березня 1968 року і еміграції значної частини єврейського населення Вроцлава, служби у синагозі були скоріш за все призупинені, про що може свідчити, що на свято Песах, молились тільки у Малій синагозі. У 1974 році на підставі положення про залишене німецьке майно, синагога перейшла у державну власність і того ж року передана Вроцлавському університетові. У ній планувалось розмістити бібліотеку, читальню і навчальні зали Університетської бібліотеки. 1976 року розпочато роботи пов'язані із адаптацією будинку. Усунуто усю підлогу, а також відкрито фрагмент старої поліхромії. Після кількох місяців, роботи було призупинено через брак фінансування.
У 1984 році синагога була куплена Центром культури і мистецтв, котрий влаштовував у синагозі виступи митців різного плану. Трапились дві пожежі. У 1989 році будинок передано Вроцлавській музчній академії, котра планувала перебудувати його на концертний зал. Під час робіт знято дах і роботи було зупинено. Будівля почала активно руйнуватись, вологість руйнувала стіни, відпадав тиньк і розписи.
У 1992 році синагогу купив приватний підприємець Яцек Лесічка, котрий не провів у синагозі жодних ремонтних робіт. Від того часу через ініціативу Еріха Бовеса, вроцлавського єврея, котрий нині проживає у США, кагал займався перемовинами про повернення синагоги. Однак після численних зустрічей із власником будику і міськими чиновниками, не вдалось її повернути, з огляду на дуже високу ціну, котру пропонував Яцек Лесічка.
Незабаром відбулась зустріч представників кагалу із архиєпископом метрополитом вроцлавським, кардиналом Генриком Гулбіновичем у справі знищеного будинку синагоги. За його клопотанням тогочасне Міністерство культури і мистецтв викупило синагогу і передало єврейській громаді.
1995—2005
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekU0TDFONWJtRm5iMmRoWDFCdlpGOUNhV0VsUXpVbE9ESjViVjlDYjJOcFlXNWxiVjhsTWpneE9UazJKVEk1TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxVGVXNWhaMjluWVY5UWIyUmZRbWxoSlVNMUpUZ3llVzFmUW05amFXRnVaVzFmSlRJNE1UazVOaVV5T1M1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5oTDFONWJtRm5iMmRoWDFCdlpGOUNhV0VsUXpVbE9ESjViVjlDYjJOcFlXNWxiVjhsTWpneU1EQTNKVEk1WHkxZk5TNXFjR2N2TWpBd2NIZ3RVM2x1WVdkdloyRmZVRzlrWDBKcFlTVkROU1U0TW5sdFgwSnZZMmxoYm1WdFh5VXlPREl3TURjbE1qbGZMVjgxTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlEwTDFONWJtRm5iMmRoWDFCdlpGOUNhV0VsUXpVbE9ESjViVjlDYjJOcFlXNWxiVjhsTWpneU1EQTNKVEk1WHkxZk5DNXFjR2N2TWpBd2NIZ3RVM2x1WVdkdloyRmZVRzlrWDBKcFlTVkROU1U0TW5sdFgwSnZZMmxoYm1WdFh5VXlPREl3TURjbE1qbGZMVjgwTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
24 вересня 1995 року перший раз за багато років у зруйнованій синагозі відбулась служба з нагоди свята Рош Гашана, у котрому взяли участь близько 400 осіб. Вперше зспівав Хор синагоги під білим лелекою. 10 квітня 1996 року вроцлавським кагалом набуто повноцінне право власності на синагогу. Відтоді синагога належить ортодоксальним євреям.
У травні 1996 року розпочато перший етап ремонтних робіт у синагозі, що мав на меті відбудову даху. Кошти на цю справу були переказані Фундацією польсько-німецької співпраці. У червні розпочато другий етап, що мав на меті приведення до ладу решти частин будинку, і опрацювання детальних планів відновлення, згідно із збереженим іконографічним матеріалом. У 1998 році зкінчено третій етап, під час якого проведено основні будівельні роботи, такі як ремонт відсирілих і потрісканих стін, реконструкцію віконних рам і даху головного нефу, монтаж нових сходів і системи опалення. Недавня дотація коштів від комбінату KGHM Polska Miedź дала можливість зробити часткове тинькування.
8 листопада 1998 року під час урочистостей 60-річчя Кришталевої ночі у синагозі відбулась служба присвячена жертвам тих подій. Служба також була покликана віддати належне старанням з повернення і відновлення синагоги.
2 липня 2000 року у синагозі відбувся перший від 1964 року шлюб. Під хупою стали Еллен Фрідланд і Курт Фіссел що походять з Монклер у штаті Нью-Джерсі. Разом із собою зарбрали із США рабина Майкла Монсона, котрий провадив шлюб, а також кантора Девіда Вісьня, що походить із Польщі. У шлюбі брали також участь пробсти найближчих католицьких, євангелістських і православних парафій.
10 травня 2002 року близько 20:30 сталася спроба підпалу синагоги. Невідомий спробував підпалити будівельні матеріали складені біля західного муру. Завдяки швидкій реакції сторожа на місце відразу прибули три пожежні машини. Пожежу загашено за кілька хвилин. Нараховано збитків на кілька тисяч злотих.
Після 2005
7 травня 2005 року в синагозі був організований Центр єврейської культури і освіти (пол. Centrum Kultury i Edukacji Żydowskiej CKiEŻ), що діє в рамках вроцлавського відділу Союзу кагалів Республіки Польща, адміністрованого Фондом Бенте Кахан. Бенте Кахан є директором CKiEŻ і водночас директором Синагоги. Фонд Бенте Кахан спільно із вроцлавським відділом Союзу кагалів у Республіці Польща об'єднують зусилля спрямовані на реновацію Синагоги під Білим Лелекою. Планується, що синагога виконуватиме функцію культову, а також сучасного осередка культури і освіти міжнародного масштабу.
У 2005 році завдяки дотаціям від міської влади Вроцлава розміром 90 тис. злотих, в синагозі покладено підлогу. Незабаром завдяки ініціативі координатора бюро кагалу Клари Колодзейської впорядковано також територію довкола синагоги. Ліквідовано неестетичну огорожу і тимчасовий паркінг, а площу засаджено зеленню. 10 листопада 2007 року було відкрито відреставрований класицистичний Арон Га-кодеш, котрий нагадував за виглядом той, що знаходився у синагозі до війни і безпосередньо після неї.
У 2008 році кошти на ремонт синагоги у рамках Програми культурної стежки чотирьох святинь переказало місто Вроцлав, Союз кагалів Республіки Польщі, а також Міністерство Культури і народної спадщини (з коштів ЄС). На відновлення інтер'єру і будівництво ліфтів для людей із особливими потребами виділено 2,5 мільйони євро. Грошей вистачить також на заміну усіх усіх інсталяцій, гідроізоляцію, відтворення вітражів і первинного класицистичного орнаментального оздоблення. Відновлення у 2008—2009 роках провела вроцлавська фірма Castellum, котра спеціалізується на роботах з ремонту пам'яток архітектури. Реалізовуватимуть проект приготовлений консерваційною майстернею Archikon. У 2009 році буде організований конкурс на концепцію оснащення синагоги. Найімовірніше біма відтворена не буде, або буде мобільною і мультимедійною.
9 грудня 2008 року синагогу відвідав духовний лідер Тибету Далай-лама XIV, де зустрівся із представниками єврейської громади, рабіном Іцхаком Рапопортом, послухав спів хору Синагоги під Білим Лелекою.
Архітектура
Мурована, із фасадом зорієнтованим на захід, однооб'ємна будівля синагоги в плані — видовжений прямокутник, за стилем — класицистична із елементами римської архітектури. Тільки східному і південному фасадам надано багате архітектурне оздоблення, елементи котрого утворюють два ризаліти із пілястровими портиками коринфського ордеру, завершеними трикутними фронтонами, а також високі вікна завершені луком. Будівля накрита сплощеним ламаним дахом, прикритим сліпим аттиком, над котрим височіє восьмигранний ліхтар із завершенням, що нагадує купол.
Інтер'єр невисокої головної молитовної зали накритий склепінням. З чотирьох боків її оточують залізобетонні дворівневі неороманські галереї для жінок, збудовані 1905 року замість старих дерев'яних, котрі опирались на 12 колонах і пристінних пілястрах. На галереї ведуть зовнішні сходові клітки збудовані 1872 року при південній і західній стінах.
На східній стіні в монументальній аркаді знаходиться багато оздоблений Арон Га-кодеш, над котрим знаходиться окулус. Обрамлений чотирма колонами по боках, на капітелях котрих dźwigają pełne belkowanie із орієнтальним фризом і аттиком. Усе це увінчано таблицями Декалогу. Багато років рештки знищеної шафи зберігались у історичному музеї у Вроцлаві. Початково до Арон Га-кодеш провадили сходи, на середині котрих стояв пульпіт.
До 1872 року вхід, що у південній стіні вживався виключно під час найбільших релігійних урочистостей. Перед входом були сходи із двома ліхтарями увінчаними таблицею із невідомим написом на івриті. Початково головні входи знаходились на західній стіні. Центральні для чоловіків, а два бокові — для жінок.
Синагога нині є пам'яткою архітектури. Вписана до державного реєстру нерухомих пам'яток 30 грудня 1970 року під номером 203.
- Верхня частина фасаду
- Головний вхід
- Південно-східний кут
- З'єднання синагоги із будівлею кагалу
Оточення
Відразу після того, як синагога була зведена, зі сторони вулиць Павла Влодковіца і св. Антонія вона була оббудована будинками, однак її було добре видно зі сторони Променади і пасажу Покойхоф. До північної стіни прилягав сад ложі «Фридерик під золотим скіпетром», а із заходу була велика площа, на котрій збудовано синагогу Темпель.
У 1901 році з південної і західної сторін збудовано будинок управління вроцлавського кагалу. Таким чином перед південним фасадом синагоги створено двір, що існує донині, до котрого можна попасти через велику браму.
Синагога, як культурний осередок
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemcwTDBSNmFXVWxRelVsT0RSZlNYcHlZV1ZzWVY5WGNtOWpKVU0xSlRneVlYZGZNakF3Tmw4dFh6QXlMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFFZW1sbEpVTTFKVGcwWDBsNmNtRmxiR0ZmVjNKdll5VkROU1U0TW1GM1h6SXdNRFpmTFY4d01pNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Синагога під Білим Лелекою це не тільки місце релігійних практик, але також осередок єврейської культури, що активно розвивається. Тут відбуваються численні концерти, вернісажі, театральні виступи, майстер-класи і зустрічі. Причиною цього стала добра акустика об'єкта, а також його розмір, що дозволяє вмістити кількасот чоловік.
Значне культурне пожвавлення наступає від травня 2005 року, коли відкрито Центр єврейської освіти і Культури, котрий цілорічно організовує культурні і освітні заходи, пов'язані із єврейською культурою.
Концерти з нагоди гавдали
Від грудня 1999 року раз на місяць у синагозі в суботні вечори (закінчення шабату) відбуваються концерти з нагоди шабату. Презентується клезмерська, канторська, та інша єврейська музика. Започатковано традицію виступом Леопольда Козловського і Хору Синагоги під Білим Лелекою.
В рамках концертів з нагоди гавдали в синагозі виступили:
кантори Барух Гашем, Шмуел Барзілаі, колективи Klezmer Orkester, Irena Urbańska & Klezmerzy, Szpił Klezmer, Quartet Klezmer Trio, Ruach, Nakhes, Sholem, Yarehma, The Cracow Klezmer Band, Galitzyaner Klezmorim, Prague Klezmorim, Pharaon's Daughter, The Saints, Marek Ravski & Klezmer Orkester, Jascha Lieberman Trio, Klezzmates;
сольні виконавці Андре Оходло, Беата Чернецка, Ядвіга Терез Стемпень.
Концерти організовуються вроцлавською єврейською громадою, мистецькою агенцією Art & Business Direction, Осередком культури і мистецтв, а також фондом Pro Arte.
Літо з музикою під Білим Лелекою
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelkyTDB4aGRHOWZlbDlOZFhwNWF5VkROQ1U0TlY5UWIyUmZRbWxoSlVNMUpUZ3llVzFmUW05amFXRnVaVzFmTURFdWFuQm5MekUzTlhCNExVeGhkRzlmZWw5TmRYcDVheVZETkNVNE5WOVFiMlJmUW1saEpVTTFKVGd5ZVcxZlFtOWphV0Z1WlcxZk1ERXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJqTDB4aGRHOWZlbDlOZFhwNWF5VkROQ1U0TlY5UWIyUmZRbWxoSlVNMUpUZ3llVzFmUW05amFXRnVaVzFmTURJdWFuQm5MekUzTlhCNExVeGhkRzlmZWw5TmRYcDVheVZETkNVNE5WOVFiMlJmUW1saEpVTTFKVGd5ZVcxZlFtOWphV0Z1WlcxZk1ESXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
- 2007
Від 24 липня до 12 серпня 2007 року Фонд Бенте Кахан організував фестиваль «Літо з музикою під білим Лелекою», тобто цикл літніх концертів по недільних днях у післяобідній час. Презентовано було концерти композиторів єврейського походження що працюють у царині класичної музики, музики популярної, опери, джазу, а також численні вокальні твори. Завданням концерту було також ближче ознайомлення з біографіями композиторів.
В рамках концерту виступили:
- Джазовий квартет Касі Станковської із музикою Владислава Шпільмана, Джорджа Гершвіна.
- Артисти Музичного театру Капітоль із музикою Курта Вейлла,
- Віолетта Маліновська і Дарій Самердак із музикою Джоржа Гершвіна,
- Віслава Гавалка, Віолетта Маліновська і Дарій Самердак із музикою Генрика Варса і Єжи Птербурзького,
- Арніка Добрас, Миирослав Овчарек і Катажина Фалани із музикою Імре Кальмана і Жака Оффенбаха.
Після концертів організовано майстер-клас єврейського танцю, котрий проводила Маргарита Жемполух.
- 2008
Від 25 червня до 20 липня організовано чергові концерти в рамках фестивалю «Літо з музикою під Білим Лелекою»У ньому виступили:
- 25 червня — Bente Kahan Home,
- 29 червня — скрипаль Віктор Кузнєцов із музикою Фелікса Мендельсона і Ернста Блоха.
- 2 липня — Хосе Андрес Кортес з музичним гуртом з піснями фламенко, із сефардськими інспіраціями.
- 6 липня — квартет Куби Станкевича із музикою Ірвіна Берліна і Джорджа Гершвіна; Rutch Bochan Dance Company із піснями на їдиш у поєднанні з танцями.
- 13 липня — джазовий квартет Касі Станковської із музикою Владислава Шпільмана
- 20 липня — кларнетист Войцех Мрозка.
Під час цього фестивалю відбулась також зустріч із Андрієм Тітковим, а також перегляд його фільмів.
Театральні вистави
Однією із сторін культурного життя синагоги є театральні вистави.
- 9 листопада 2005 року Центром єврейської культури і освіти у Вроцлаві при співпраці ODA Firlej, була представлена прем'єра «Голоси з Терезіенштадту». Польська версія музичної вистави Еллен Фой Брун і Бенте Кахан. Режисер Бенте Кахан, сценографія Хелге Лукаш Перек. Партія скрипки — Барбара Улатовська. Вистава розповідає про долю п'яти жінок ув'язнених в гетто Терезієнштадт, створеному гітлерівцями під час Другої світової війни. У виставі використані оригінальні тексти поетичні і розважальні написані в'язнями цього гетто.
- 10 жовтня 2007 року Центр єврейської культури і освіти представив виставу «Валлштрассе 13» авторства Бенте Кахан зі сценографією Анни Вебер. У виставі зіграли Дорота Аббе і Мажена Оберкорн. На фортепіано, гітарі і тромбоні акомпанував Томаш Касюкевич, саксофоні і кларнеті — Ігор Петрашевський, на ударних — Артур Домінік, на контрабасі Яцек Венгжиновський. Тепер виставу показують у синагозі під час важливих імпрез і урочистостей. Твір розповідає про долю Барбари, котра покинула Польщу ще дитиною 1968 року. Коли вже дорослою повертається до свого давнього помешкання на вулиці Влодковіца 13, стикається із речами свого давнього минулого. Стара фотографія допомагає їй знайти слід мешканців часів німецького Бреслау. При створені спектаклю використано мультимедійну сценографію і багатий архівний матеріал, котрий послужив за основу фабули.
- Валлштрассе 13
- Валлштрассе 13
- Валлштрассе 13
- Валлштрассе 13
- Валлштрассе 13
День Ізраїлю
- День Ізраїлю 2006
6 і 7 травня 2006 року з ініціативи Фонду Бенте Кахан при співпраці з міністерством закордонних справ Ізраїлю, міської влади Вроцлава, і Єврейської релігійної гміни у Вроцлаві в синагозі перший раз організовано День Ізраїлю.
Метою проекту було представлення сучасного Ізраїлю через ізраїльську музику, кіно, Гебрейську мову. Проведено численні концерти, вистави і кінопокази. Паралельно проводились лекції, що стосувались різних аспектів ізраїльської культури, майстер-класи, дискусії. Частиною програми була церемонія вручення медалі «праведника народів світу» влаштована посольством Ізраїля у Варшаві.
- День Ізраїлю 2007
13 травня 2007 року вдруге організовано День Ізраїлю. В синагозі відбулись чотири імпрези: книжковий kiermasz (?) у дворі синагоги, майстер-класи ізраїльського танцю, лекція «Сучасна ізраїльська культура», котру провів Йоссеф Леви, політичний радник посольства Ізраїлю у Польщі.
О 18:00 відбулась вистава Театральної групи Рут Каннер, за участю акторок: Ширлі Гал-Сегев, Талі Карк і Ронен Баблукі. Проведено три вистави: «Discovering Elijah», С. Їжара, «Amos», Моше Ізраелі, а також «The Woman Who Preferred To Search for Food», Орлі Кастел-Блум.
- Плакат Дня Ізраїлю 2007
- Театральна група Рут Каннер
- Театральна група Рут Каннер
- Театральна група Рут Каннер
- Навчання ізраїльських танців
- День Ізраїлю 2008
7 і 11 травня 2008 року відбулись чергові Дні Ізраїлю. На урочистості у Вроцлав був запрошений посол Ізраїля у Варшаві, Давид Пелег.
У перший день відбувся концерт єврейської артистки Нешеми Карлебах. під час другого дня в синагозі відбувся kiermasz (?) єврейської літератури і музики, майстер-класи танцю і лекція рабина Іцхака Рапопорта «Значення Ізраїлю у релігії євреїв»
Дільниця чотирьох святинь
Синагога належить до так званої Дільниці чотирьох святинь, у склад котрої входять також православний Собор Різдва Богородиці, Костел св. Антонія Падуанського, євангелістський Храм Божого Провидіння. Віруючі усіх чотирьох конфесій організовують спільні благодійні заходи, навчальні зустрічі для дітей, екуменічні молитви. Заходи покликані зблизити культурно і релігійно розрізнених мешканців міста.
Інші заходи
- День терпимості у Вроцлаві пол. Wrocławski Dzień Wzajemnego Szacunku
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekkyTDBWMGFYVmtlVjl6WTJWdWFXTjZibVZmTFY5WGNtOWpKVU0xSlRneVlYZHphMmxmUkhwcFpTVkROU1U0TkY5WGVtRnFaVzF1WldkdlgxTjZZV04xYm10MVh5VkZNaVU0TUNVNU0xOHlNREEzWHkxZk1ERXVhbkJuTHpFMU1IQjRMVVYwYVhWa2VWOXpZMlZ1YVdONmJtVmZMVjlYY205akpVTTFKVGd5WVhkemEybGZSSHBwWlNWRE5TVTRORjlYZW1GcVpXMXVaV2R2WDFONllXTjFibXQxWHlWRk1pVTRNQ1U1TTE4eU1EQTNYeTFmTURFdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhqTDBWMGFYVmtlVjl6WTJWdWFXTjZibVZmTFY5WGNtOWpKVU0xSlRneVlYZHphMmxmUkhwcFpTVkROU1U0TkY5WGVtRnFaVzF1WldkdlgxTjZZV04xYm10MVh5VkZNaVU0TUNVNU0xOHlNREEzWHkxZk1ESXVhbkJuTHpFMU1IQjRMVVYwYVhWa2VWOXpZMlZ1YVdONmJtVmZMVjlYY205akpVTTFKVGd5WVhkemEybGZSSHBwWlNWRE5TVTRORjlYZW1GcVpXMXVaV2R2WDFONllXTjFibXQxWHlWRk1pVTRNQ1U1TTE4eU1EQTNYeTFmTURJdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemsxTDFkbGNtNXBjMkVsUXpVbFFrTmZTM0o1YzNwMFlTVkROU1U0TW05M1pWOXZhMjVoWHpBeExtcHdaeTh4TlRCd2VDMVhaWEp1YVhOaEpVTTFKVUpEWDB0eWVYTjZkR0VsUXpVbE9ESnZkMlZmYjJ0dVlWOHdNUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRrTDFkbGNtNXBjMkVsUXpVbFFrTmZTM0o1YzNwMFlTVkROU1U0TW05M1pWOXZhMjVoWHpBeUxtcHdaeTh4TlRCd2VDMVhaWEp1YVhOaEpVTTFKVUpEWDB0eWVYTjZkR0VsUXpVbE9ESnZkMlZmYjJ0dVlWOHdNaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
8 листопада 2007 року організовано День терпимості, частина імпрез котрого відбулась у Синагозі під Білим Лелекою.
- Театральні етюди Студентами Інституту германської філології підготовлені театральні етюди. Це були фрагменти драми Легковажність і фанатизм (нім. Leichtsinn und Froemmelei) вроцлавського письменника єврейського просвітництва Аарона Халле-Вольфссона. Підготовка акторів проведена Йолантою Гуральчик, Богуславою Данилевською, Томашом Маном і Еви Шимані. Програма підготовлена організацією Дім Едити Штайн і об'єднанням SKENE.
- Вернісаж «Кришталеві вікна», під час котрого дві артистки — Беата Мак-Собота і Хрістін Дювель представили кількаметрову скляну пластичну композицію, навіяну подіями кришталевої ночі. Представлено також серію фотографій процесу виготовлення інсталяції. Програма підготовлена об'єднанням «Форум культур».
- Дискусії на тему взаємної терпимості для молоді з гімназій, ліцеїв і для студентів. Презентовано короткий документальний фільм, реалізований фундацією Бенте Кахан у формі опитування проведеного в стінах вроцлавських навчальних закладів і на вулицях міста. Після фільму проведено дискусії на тему терпимості.
Близько 18:00 з-під синагоги вирушив Марш взаємної терпимості, кінцевим пунктом якого, було місце, де була зруйнована Нова синагога під час кришталевої ночі.
- Фестиваль єврейської культури «Simcha»
Починаючи від другого Фестивалю єврейської культури «Simcha» в синагозі відбуваються концерти цієї культурної імпрези.
Від 11 до 15 травня 2008 року, під час XX випуску, в синагозі відбувся концерт, під час котрого заспівав кантор Давид Ульман з Єрусалиму і Хор синагоги під Білим Лелекою. В наступні дні відбулись концерти Pressburger Klezmer Band з Братислави, Szofar i Mich&Mich. На завершення фестивалю запрошено The Klezmatics із Нью-Йорку.
- Концерт «Помирає Краса»
19 червня 2008 року в синагозі відбувся концерт Аги Зарян «Помирає Краса», котрий був вшануванням для ротмістра кавалерії Війська польського Вітольда Пелецького.
- Виставка Дана Райзінгера
Від 31 серпня до 14 вересня 2008 року в синагозі відбувавлась виставка ізраїльського творця сучасного дизайну Дана Райзінгера, котра частиною ювілейного проекту «Prima Septembris». На виставці презентовано 42 плакати на різну тематику: суспільну, політичну, історичну чи культурну, котрі були переважно рекламою важливих мистецьких фестивалів і проектів. Деякі з них — роботи типово комерційні, або такі, котрі мовою символів торкаються проблем сучасного світу. Частина робіт висіла у дворі снагоги. Були плакати у формі поштівок, наклейок, великих банерів, а також ужиткова графіка, проектована для ізраїльських фірм.
Галерея
- Синагога, листопад 2006
- Вхідні двері, листопад 2006
- Східна стіна, 2007
- Північна стіна, липень 2007
- Вигляд з брами, липень 2007
Література
- Agnieszka Zabłocka-Kos, Synagoga Pod Białym Bocianem (Synagoge Zum weißen Storch), u. Pawła Włodkowica 5-9, Atlas architektury Wrocławia, pod redakcją Jana Harasimowicza, t.1, Budowle sakralne, świeckie budowle publiczne, Wrocław 1997, ст. 61,
- Biuletyn Informacyjny Gminy Wyznaniowej Żydowskiej we Wrocławiu, 1999, № 7, С. 2—3.
- Kos Jerzy Krzysztof, Synagoga Pod Białym Bocianem, Encyklopedia Wrocławia, pod redakcją Jana Harasimowicza i Włodzimierza Sulei, Wrocław 2000, С. 799—800,
- Kos Jerzy Krzysztof. Synagoga Pod Białym Bocianem. — Wrocław, 2002. — .
- Urban Kazimierz. Cmentarze żydowskie, synagogi i domy modlitwy w Polsce w latach 1944—1966: wybór materiałów. — Nomos. — С. 795. — .
- Waszkiewicz Ewa. Kongregacja Wyznania Mojżeszowego na Dolnym Śląsku na tle polityki wyznaniowej Polskiej Rzeczypospolitej Ludowej 1945—1968. — Wrocław, 1999. — .
Посилання
- Сайт присвячений синагозі [ 8 серпня 2011 у Wayback Machine.] (пол.) Переглянуто 24 липня, 2010
- Вроцлавське відділення Союзу кагалів Республіки Польща [ 30 березня 2010 у Wayback Machine.] (пол.) Переглянуто 24 липня, 2010
- Фонд Бенте Кахан — Центр єврейської культури і освіти у Вроцлаві [ 16 листопада 2009 у Wayback Machine.] (пол.) Переглянуто 24 липня, 2010
- Панорама двору синагоги на сервісі zumi.pl[недоступне посилання з червня 2019] (пол.) Переглянуто 24 липня, 2010
Примітки
- Реєстр пам'яток
- Міністр Сілезії — назва намісників Сілезії після вторгнення у Сілезію Фрідріха II у грудні 1740 (), і підписання Бреславської мирної угоди (11 червня 1741)
- Maciejewska Beata. Mrok kryształowej nocy (пол.). gazeta.pl. Архів оригіналу за 7 липня 2013.
- Waszkiewicz Ewa. Kongregacja Wyznania Mojżeszowego na Dolnym Śląsku na tle polityki wyznaniowej Polskiej Rzeczypospolitej Ludowej 1945—1968. — Wrocław, 1999. — .
- Maciejewska Beata (9 липня 2000). Ślub we wrocławskiej synagodze (пол.). Gazeta Wyborcza. Архів оригіналу за 7 липня 2013.
{{}}
: Cite має пусті невідомі параметри:|accessyear=
та|accessmonthday=
() - Wrocław: ogień koło synagogi. ::::Forum:::: Żydzi – Chrześcijanie – Muzułmanie. Архів оригіналу за 7 липня 2013.
{{}}
: Cite має пусті невідомі параметри:|accessyear=
та|accessmonthday=
() - Agata Saraczyńska. Za rok synagoga zabłyśnie pierwotną dekoracją (пол.). gazeta.pl.
{{}}
: Cite має пусті невідомі параметри:|accessyear=
та|accessmonthday=
(); Недійсний|deadurl=404
()[недоступне посилання з червня 2019] - Almanach Żydowski 2005—2006, Warszawa 2005, ISSN 1429-3552
- Dalajlama XIV odwiedził Dzielnicę Czterech Świątyń (пол.). gazeta.pl. 9 грудня 2008. Процитовано 10 грудня 2008.
{{}}
: Cite має пусті невідомі параметри:|accessyear=
та|accessmonthday=
(); Недійсний|deadurl=circular-redirect
()[недоступне посилання з червня 2019] - Lato z Muzyką Pod Białym Bocianem (пол.). Fundacja Bente Kahan. Архів оригіналу за 7 липня 2013.
- Lato z Muzyką Pod Białym Bocianem 2008 (пол.). Fundacja Bente Kahan. Архів оригіналу за 7 липня 2013.
- Dzień Wzajemnego Szacunku – 8 listopada 2007 (пол.). Fundacja Bente Kahan. Архів оригіналу за 7 липня 2013.
- (пол.). simcha.art.pl. Архів оригіналу за 13 квітня 2010. Процитовано 11 листопада 2010.
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Синагога під Білим Лелекою |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Sinagoga pid Bilim Lelekoyu pol Synagoga pod Bialym Bocianem odna z dvoh diyuchih sinagog u Vroclavi Znahoditsya na vulici Pavla Vlodkovica 7 1996 roku povernena yevrejskij gromadi i ye golovnoyu i najbilshoyu sinagogoyu gromadi u Vroclavi Bogosluzhinnya vidbuvayutsya lishe u najbilshi svyata Sinagoga pid Bilim Lelekoyu51 06 30 pn sh 17 01 31 sh d 51 1083361 pn sh 17 0254250 sh d 51 1083361 17 0254250 Koordinati 51 06 30 pn sh 17 01 31 sh d 51 1083361 pn sh 17 0254250 sh d 51 1083361 17 0254250Tip sporudisinagogaRoztashuvannya Polsha VroclavArhitektorKarl Ferdinand LanggansPochatok budivnictva1827Kinec budivnictva1829Budivelna sistemaceglaStilarhitektura neoklasicizmuNalezhnistyudejskaStanob yekt kulturnoyi spadshini PolshiAdresavulicya Pavla Vlodkovica 7Originalna nazvanim Synagoge zum Weissen StorchSinagoga pid Bilim Lelekoyu Polsha Sinagoga pid Bilim Lelekoyu u VikishovishiIstoriyaSinagoga 1830 Peredvoyennij viglyad Peredvoyennij viglyad Inter yer Sinagoga 2004 Sinagoga lipen 2007 Sprobi budivnictva sinagogi Ideya budivnictva sinagogi zarodilas u 1790 roci koli ministr Sileziyi graf visunuv propoziciyu zbuduvati u Vroclavi sinagogu zagalnodostupnu dlya usiyeyi yevrejskoyi gromadi pri comu planuyuchi zamknuti usi rozporosheni mistom privatni sinagogi i molitovni domi Odnak plan ne buv realizovanij cherez nezacikavlenist u nomu ortodoksalnih yevreyiv U serpni 1819 roku Ministerstvo vnutrishnih sprav imeni korolya Fridriha Vilgelma III iz kerivnictvom u Berlini vislalo do vroclavskogo kagalu lista u kotromu napolyagalo na budivnictvi velikoyi zagalnodostupnoyi sinagogi i zakrittya malih molitovnic Kerivnictvo kagalu odnak pislya trivalih debativ i konsultacij vidmovilo 2 kvitnya 1820 roku kagal nadislav lista do prezidenta vroclavskoyi policiyi v kotromu roz yasneno prichini vidmovi u vikonanni postavlenogo korolem zavdannya Problemoyu bula nestacha koshtiv a takozh nevregulovani problemi u konstituciyi i u edikti 1812 roku sho stosuvalis yudayizmu Odnak vidpovid kagalovi mistila kategorichnu vimogu budivnictva novoyi sinagogi protyagom dvoh rokiv Nezabarom pochato zbir groshej Zibrano 9812 taleriv iz kotrih 6777 pererahovano Pershim tovaristvom brativ reshtu chlenami vosmi malih ortodoksalnih molitovnih domiv kotrih pidtrimuvav rabin Salomon Tiktin Odnak bilshist ortodoksiv bula proti novoyi sinagogi i finansovo ne pidtrimala budivnictvo Zibranih koshtiv bulo nedostatno dlya pochatku budivnictva U grudni 1820 roku bulo napered prodano sidyachi miscya u majbutnij sinagozi zavdyaki chomu zibrano sumu sho dozvolyala rozpochati budivnictvo Pochato peremovini iz kupcem Yakobom Filipom Zilbershtajnom vlasnikom dilyanki pri vulici sv Antoniya 35 na kotrij ranishe bula korchma Pid bilim lelekoyu pol Pod Bialym Bocianem sho dalo nazvu majbutnij sinagozi U 1819 roci vikonano proekt kotrij buv prijnyatij budivelnoyu administraciyeyu U chervni 1821 roku kerivnictvo kagalu prizupinilo budivnictvo sinagogi u zv yazku iz sprotivom bilshosti chleniv kagalu Jmovirno privodom cogo bula nadto velika riznicya u poglyadah i brak yednosti u vroclavskomu kagali Budivnictvo U 1826 roci znovu z yavilis namiri budivnictva velikoyi i reprezentativnoyi sinagogi tim razom sered chleniv liberalnogo Pershogo tovaristva brativ Jmovirnoyu prichinoyu cogo moglo buti zavershennya u 1817 roci orendi sinagogi Tempel de bula zoseredzhena yihnya diyalnist Budivelni roboti rozpochato u 1827 roci na kuplenij pid kinec 1820 roku dilyanci na vulici sv Antoniya za proektom 1819 roku Investorom stav Yakob Filip Zilbershtajn vlasnik dilyanki chlen kagalu a takozh mozhlivo chlen Tovaristva Budivelnimi robotami vid pochatku budivnictva do travnya 1828 roku keruvav majster Shindler a pislya jogo smerti majster Tshoke Nad usima robotami zdijsnyuvav naglyad vikonrob Tile 23 kvitnya 1829 roku vidbulos urochiste vidkrittya sinagogi a persha sluzhba vidbulas 13 dniv pered cim 10 kvitnya Vid togo chasu funkcionuvala yak privatna sinagoga chleniv tovaristva Proekt buv zroblenij nimeckim arhitektorom i budivelnim radnikom Karlom Ferdinandom Langgansom kotrij keruvavsya silezko prusskim budivelnim stilem sakralnih sporud XVIII stolittya Pershe zhivopisne ozdoblennya zdijsniv Rafael Biov i jogo sin Takozh pevnij chas jomu pripisuvali i avtorstvo proektu sinagogi Pislya vidkrittya U 1847 roci stala golovnoyu zagalnodostupnoyu sinagogoyu liberalnoyi frakciyi vroclavskogo kagalu U 1872 roci pislya budivnictva Novoyi sinagogi na vulici Podvalye sinagogu zajnyali konservativni yevreyi U 1872 i 1873 rokah provedeno remontni roboti kotri desho zrujnuvali garmonijne arhitekturne oblichchya budivli Dobudovano tri zovnishni shodovi klitki kotri provadili na galereyu dlya zhinok U 1997 roci pid chas vidnovlyuvalnih robit shodovu klitku sho znahodilas u pivdenno shidnomu kuti bulo demontovano U 1905 roci gruntovno perebudovano inter yer sinagogi kotroyu keruvali brati Paul i Rihard Erlihi V toj zhe chas dobudovano novi zalizobetonni neoromanski galereyi dlya zhinok kotri zaminili poperedni sho buli operti na 12 stovpah Na zlami 1928 1929 rokiv u sotu richnicyu isnuvannya sinagogu gruntovno vidremontovano osuchasneno Vidnovleno fasad i inter yer dodano elektrichne osvitlennya zmontovano centralne opalennya a takozh zbudovano poseredini odin iz najvazhlivishih elementiv sinagogi bimu kotru sproektuvav A Grotte Krishtaleva nich i Druga svitova vijna Pid chas krishtalevoyi nochi z 9 na 10 listopada 1938 roku gitlerivski bojoviki zrujnuvali inter yer sinagogi i porvali na shmatki suvoyi Tori sho v nij znahodilas Odnak z oglyadu na blizke susidstvo iz inshimi budinkami ne bula pidpalena sho vryatuvalo yiyi vid cilkovitogo znishennya kotrogo znaznala Nova Sinagoga Pislya tih podij bula chastkovo vidnovlena i odnochasno sluzhila yak konservativnim tak i liberalnim yevreyam hoch sluzhbi vidbuvalis okremo i v riznij chas Pislya vibuhu Drugoyi svitovoyi vijni vikoristovuvalas do 1943 roku Pislya cogo gitlerivci pereobladnali yiyi na stanciyu tehobslugovuvannya avtomobiliv i magazin nagrabovanogo u yevreyiv majna Chastina originalnogo osnashennya sinagogi bula znishena V dvori sinagogi vlashtovano odne z misc dlya zboru deportovanih do taboriv vroclavskih yevreyiv Pro cej fakt nagaduye pam yatna tablicya Roki 1945 1995 13 serpnya 1945 roku Yevrejskij komitet u Vroclavi zvernuvsya do prezidenta mista Oleksandra Vahniyevskogo z pitannyam pro povernennya sinagogi kotru v toj chas zajmala promislova miliciya Pislya povernennya sinagoga bula vidremontovana i znovu obladnana dlya potreb kultu vroclavskoyu Kongregaciyeyu religiyi mojseyevoyi U 60 h rokah sinagoga ne raz poterpala vid huliganskih dij zi storoni ne vstanovlenih osib Vibito shibi zi storoni vul Antoniya pivnichna stina Piznishe iz nezaselenogo budinku poblizu kotrij gotuvali do znesennya 6 na vul sv Antoniya kaminnyam vibito cinni vitrazhi na viknah shidnoyi stini Chislenni klopotannya kongregaciyi v Upravlinnya sprav religiyi a takozh zvernennya do miliciyi rezultatu ne dali Vid tih chasiv stan sinagogi postupovo pogirshuvavsya 5 lipnya 1963 roku Kongregaciya vislala lista do Soyuzu religiyi mojseyevoyi v kotromu prosit i obgruntovuye neobhidnist vidilennya koshtiv na remont Znahoditsya u takomu stani sho ye zagroza cilkovitoyi rujnaciyi budinku a viglyad yiyi spravlyaye duzhe prikre vrazhennya na lyudej sho berut uchast u sluzhbah Stelya valitsya bilshist vikon vibito vidpadaye shtukaturka Zamkneno zapasnij vihid cherez zagrozu rujnuvannya budinku v tomu misci sho stvoryuye zagrozu zhittyu lyudej u razi pozhezhi V seredini 1964 roku nevidomi dvichi vibili vikna Za drugim razom pronikli na gorishe zvidki vikrali veliku kilkist molitovnikiv U 1965 roci vid American Jewish Joint Distribution Committee bulo otrimano 10 tis dolariv zarahovanih na rahunki Polskoyi oshadnoyi kasi i priznachenih na remont sinagogi 27 lipnya 1966 roku Upravlinnya budivnictva urbanistiki i arhitekturi pri prezidiyi DRN vidalo rishennya u spravi sinagogi zaklikayemo do 10 serpnya 1966 roku polishiti sakralnu budivlyu pri vulici Vlodkovica 9 Tehnichnij stan ob yekta zagrozhuye bezpeci lyudej i majna z oglyadu na serjozni rujnaciyi gribkom i komahami elementiv konstrukciyi dahu U listi do Prezidiyi narodnoyi radi Upravlinnya u spravah religiyi vid 23 serpnya 1966 roku Kongregaciya opisala situaciyu tak sinagoga bude vidremontovana koshtom Religijnogo soyuzu religiyi mojseyevoyi ale kongregaciya spodivayetsya v cij spravi takozh dopomogi zi storoni Prezidiyi narodnoyi radi m Vroclava oskilki gromadyani sho nalezhat do religiyi mojseyevoyi pozbavleni mozhlivosti vidviduvati sluzhbi navit u chasi najbilshih svyat 28 bereznya 1967 roku Kongregaciya zvernulas iz zaklikom do togochasnogo kerivnika Voyevodskoyi narodnoyi radi Boleslava Ivashkevicha Kongregaciya religiyi mojseyevoyi u Vroclavi ye najbilshoyu za chiselnistyu u Polshi a yevreyi Vroclava praktichno pozbavleni mozhlivosti brati uchast u sluzhbah oskilki navit velika starovinna sinagoga pri vul Vlodkovica 9 zamknena vid 30 veresnya 1966 roku Upravlinnyam arhitekturi oskilki ye nebezpeka rujnaciyi strop Budivlya potrebuye kapitalnogo remontu Mala sinagoga pri vulici Vlodkovica 9 mozhe vmistiti lishe blizko 50 osib i takim chinom polski gromadyani sho spoviduyut religiyu mojseyevu sho meshkayut u Vroclavi ne mayut mozhlivosti brati uchast u subotnih sluzhbah ani z okaziyi urochistih svyat chi sluzhb za dushi pomerlih Takij stan rechej prizviv do znachnogo rozcharuvannya sered meshkanciv Vroclava viri mojseyevoyi Kongregaciya vvazhaye sho ye usi mozhlivosti suspilni politichni i materialni abi dati lyudyam prinalezhnim do religiyi mojseyevoyi mozhlivist brati uchast i v sluzhbah za pomerlimi U dalshij chastini lista zaznacheno sho u sinagozi pid chas najbilshih svyat buvalo blizko 2 tis osib iz Vroclava i okolic U obgruntuvanni vislovleno prohannya pro dopomogu vid miskoyi vladi i American Jewish Joint Distribution Committee u remonti sinagogi Pislya oglyadu sinagogi Upravlinnya budivnictva urbanistiki i arhitekturi pri Prezidiyi DRN dozvolilo na zibrannya u parterovij chastini i na pershomu poversi z nagodi yevrejskih svyat 4 5 6 13 14 i 26 zhovtnya 1967 roku Nezabarom bulo rozibrano budinki pri vulici sv Antoniya kotri otochuvali sinagogu Cherez ce budinok viyavivsya pozbavlenij ogorodzhennya sho polegshilo vandalam podalshe nishennya i vibivannya shib Pislya podij bereznya 1968 roku i emigraciyi znachnoyi chastini yevrejskogo naselennya Vroclava sluzhbi u sinagozi buli skorish za vse prizupineni pro sho mozhe svidchiti sho na svyato Pesah molilis tilki u Malij sinagozi U 1974 roci na pidstavi polozhennya pro zalishene nimecke majno sinagoga perejshla u derzhavnu vlasnist i togo zh roku peredana Vroclavskomu universitetovi U nij planuvalos rozmistiti biblioteku chitalnyu i navchalni zali Universitetskoyi biblioteki 1976 roku rozpochato roboti pov yazani iz adaptaciyeyu budinku Usunuto usyu pidlogu a takozh vidkrito fragment staroyi polihromiyi Pislya kilkoh misyaciv roboti bulo prizupineno cherez brak finansuvannya U 1984 roci sinagoga bula kuplena Centrom kulturi i mistectv kotrij vlashtovuvav u sinagozi vistupi mitciv riznogo planu Trapilis dvi pozhezhi U 1989 roci budinok peredano Vroclavskij muzchnij akademiyi kotra planuvala perebuduvati jogo na koncertnij zal Pid chas robit znyato dah i roboti bulo zupineno Budivlya pochala aktivno rujnuvatis vologist rujnuvala stini vidpadav tink i rozpisi U 1992 roci sinagogu kupiv privatnij pidpriyemec Yacek Lesichka kotrij ne proviv u sinagozi zhodnih remontnih robit Vid togo chasu cherez iniciativu Eriha Bovesa vroclavskogo yevreya kotrij nini prozhivaye u SShA kagal zajmavsya peremovinami pro povernennya sinagogi Odnak pislya chislennih zustrichej iz vlasnikom budiku i miskimi chinovnikami ne vdalos yiyi povernuti z oglyadu na duzhe visoku cinu kotru proponuvav Yacek Lesichka Nezabarom vidbulas zustrich predstavnikiv kagalu iz arhiyepiskopom metropolitom vroclavskim kardinalom Genrikom Gulbinovichem u spravi znishenogo budinku sinagogi Za jogo klopotannyam togochasne Ministerstvo kulturi i mistectv vikupilo sinagogu i peredalo yevrejskij gromadi 1995 2005 Zrujnovanij inter yer sinagogi 1996 Aron Ga kodesh kviten 2007 Inter yer sinagogi kviten 2007 24 veresnya 1995 roku pershij raz za bagato rokiv u zrujnovanij sinagozi vidbulas sluzhba z nagodi svyata Rosh Gashana u kotromu vzyali uchast blizko 400 osib Vpershe zspivav Hor sinagogi pid bilim lelekoyu 10 kvitnya 1996 roku vroclavskim kagalom nabuto povnocinne pravo vlasnosti na sinagogu Vidtodi sinagoga nalezhit ortodoksalnim yevreyam U travni 1996 roku rozpochato pershij etap remontnih robit u sinagozi sho mav na meti vidbudovu dahu Koshti na cyu spravu buli perekazani Fundaciyeyu polsko nimeckoyi spivpraci U chervni rozpochato drugij etap sho mav na meti privedennya do ladu reshti chastin budinku i opracyuvannya detalnih planiv vidnovlennya zgidno iz zberezhenim ikonografichnim materialom U 1998 roci zkincheno tretij etap pid chas yakogo provedeno osnovni budivelni roboti taki yak remont vidsirilih i potriskanih stin rekonstrukciyu vikonnih ram i dahu golovnogo nefu montazh novih shodiv i sistemi opalennya Nedavnya dotaciya koshtiv vid kombinatu KGHM Polska Miedz dala mozhlivist zrobiti chastkove tinkuvannya 8 listopada 1998 roku pid chas urochistostej 60 richchya Krishtalevoyi nochi u sinagozi vidbulas sluzhba prisvyachena zhertvam tih podij Sluzhba takozh bula poklikana viddati nalezhne starannyam z povernennya i vidnovlennya sinagogi 2 lipnya 2000 roku u sinagozi vidbuvsya pershij vid 1964 roku shlyub Pid hupoyu stali Ellen Fridland i Kurt Fissel sho pohodyat z Monkler u shtati Nyu Dzhersi Razom iz soboyu zarbrali iz SShA rabina Majkla Monsona kotrij provadiv shlyub a takozh kantora Devida Visnya sho pohodit iz Polshi U shlyubi brali takozh uchast probsti najblizhchih katolickih yevangelistskih i pravoslavnih parafij 10 travnya 2002 roku blizko 20 30 stalasya sproba pidpalu sinagogi Nevidomij sprobuvav pidpaliti budivelni materiali skladeni bilya zahidnogo muru Zavdyaki shvidkij reakciyi storozha na misce vidrazu pribuli tri pozhezhni mashini Pozhezhu zagasheno za kilka hvilin Narahovano zbitkiv na kilka tisyach zlotih Pislya 2005 7 travnya 2005 roku v sinagozi buv organizovanij Centr yevrejskoyi kulturi i osviti pol Centrum Kultury i Edukacji Zydowskiej CKiEZ sho diye v ramkah vroclavskogo viddilu Soyuzu kagaliv Respubliki Polsha administrovanogo Fondom Bente Kahan Bente Kahan ye direktorom CKiEZ i vodnochas direktorom Sinagogi Fond Bente Kahan spilno iz vroclavskim viddilom Soyuzu kagaliv u Respublici Polsha ob yednuyut zusillya spryamovani na renovaciyu Sinagogi pid Bilim Lelekoyu Planuyetsya sho sinagoga vikonuvatime funkciyu kultovu a takozh suchasnogo oseredka kulturi i osviti mizhnarodnogo masshtabu U 2005 roci zavdyaki dotaciyam vid miskoyi vladi Vroclava rozmirom 90 tis zlotih v sinagozi pokladeno pidlogu Nezabarom zavdyaki iniciativi koordinatora byuro kagalu Klari Kolodzejskoyi vporyadkovano takozh teritoriyu dovkola sinagogi Likvidovano neestetichnu ogorozhu i timchasovij parking a ploshu zasadzheno zelennyu 10 listopada 2007 roku bulo vidkrito vidrestavrovanij klasicistichnij Aron Ga kodesh kotrij nagaduvav za viglyadom toj sho znahodivsya u sinagozi do vijni i bezposeredno pislya neyi U 2008 roci koshti na remont sinagogi u ramkah Programi kulturnoyi stezhki chotiroh svyatin perekazalo misto Vroclav Soyuz kagaliv Respubliki Polshi a takozh Ministerstvo Kulturi i narodnoyi spadshini z koshtiv YeS Na vidnovlennya inter yeru i budivnictvo liftiv dlya lyudej iz osoblivimi potrebami vidileno 2 5 miljoni yevro Groshej vistachit takozh na zaminu usih usih instalyacij gidroizolyaciyu vidtvorennya vitrazhiv i pervinnogo klasicistichnogo ornamentalnogo ozdoblennya Vidnovlennya u 2008 2009 rokah provela vroclavska firma Castellum kotra specializuyetsya na robotah z remontu pam yatok arhitekturi Realizovuvatimut proekt prigotovlenij konservacijnoyu majsterneyu Archikon U 2009 roci bude organizovanij konkurs na koncepciyu osnashennya sinagogi Najimovirnishe bima vidtvorena ne bude abo bude mobilnoyu i multimedijnoyu 9 grudnya 2008 roku sinagogu vidvidav duhovnij lider Tibetu Dalaj lama XIV de zustrivsya iz predstavnikami yevrejskoyi gromadi rabinom Ichakom Rapoportom posluhav spiv horu Sinagogi pid Bilim Lelekoyu ArhitekturaAron Ga kodesh listopad 2007 Murovana iz fasadom zoriyentovanim na zahid odnoob yemna budivlya sinagogi v plani vidovzhenij pryamokutnik za stilem klasicistichna iz elementami rimskoyi arhitekturi Tilki shidnomu i pivdennomu fasadam nadano bagate arhitekturne ozdoblennya elementi kotrogo utvoryuyut dva rizaliti iz pilyastrovimi portikami korinfskogo orderu zavershenimi trikutnimi frontonami a takozh visoki vikna zaversheni lukom Budivlya nakrita sploshenim lamanim dahom prikritim slipim attikom nad kotrim visochiye vosmigrannij lihtar iz zavershennyam sho nagaduye kupol Inter yer nevisokoyi golovnoyi molitovnoyi zali nakritij sklepinnyam Z chotiroh bokiv yiyi otochuyut zalizobetonni dvorivnevi neoromanski galereyi dlya zhinok zbudovani 1905 roku zamist starih derev yanih kotri opiralis na 12 kolonah i pristinnih pilyastrah Na galereyi vedut zovnishni shodovi klitki zbudovani 1872 roku pri pivdennij i zahidnij stinah Na shidnij stini v monumentalnij arkadi znahoditsya bagato ozdoblenij Aron Ga kodesh nad kotrim znahoditsya okulus Obramlenij chotirma kolonami po bokah na kapitelyah kotrih dzwigaja pelne belkowanie iz oriyentalnim frizom i attikom Use ce uvinchano tablicyami Dekalogu Bagato rokiv reshtki znishenoyi shafi zberigalis u istorichnomu muzeyi u Vroclavi Pochatkovo do Aron Ga kodesh provadili shodi na seredini kotrih stoyav pulpit Do 1872 roku vhid sho u pivdennij stini vzhivavsya viklyuchno pid chas najbilshih religijnih urochistostej Pered vhodom buli shodi iz dvoma lihtaryami uvinchanimi tabliceyu iz nevidomim napisom na ivriti Pochatkovo golovni vhodi znahodilis na zahidnij stini Centralni dlya cholovikiv a dva bokovi dlya zhinok Sinagoga nini ye pam yatkoyu arhitekturi Vpisana do derzhavnogo reyestru neruhomih pam yatok 30 grudnya 1970 roku pid nomerom 203 Verhnya chastina fasadu Golovnij vhid Pivdenno shidnij kut Z yednannya sinagogi iz budivleyu kagaluOtochennyaVidrazu pislya togo yak sinagoga bula zvedena zi storoni vulic Pavla Vlodkovica i sv Antoniya vona bula obbudovana budinkami odnak yiyi bulo dobre vidno zi storoni Promenadi i pasazhu Pokojhof Do pivnichnoyi stini prilyagav sad lozhi Friderik pid zolotim skipetrom a iz zahodu bula velika plosha na kotrij zbudovano sinagogu Tempel U 1901 roci z pivdennoyi i zahidnoyi storin zbudovano budinok upravlinnya vroclavskogo kagalu Takim chinom pered pivdennim fasadom sinagogi stvoreno dvir sho isnuye donini do kotrogo mozhna popasti cherez veliku bramu Sinagoga yak kulturnij oseredokKoncert Idit Eshel Sinagoga pid Bilim Lelekoyu ce ne tilki misce religijnih praktik ale takozh oseredok yevrejskoyi kulturi sho aktivno rozvivayetsya Tut vidbuvayutsya chislenni koncerti vernisazhi teatralni vistupi majster klasi i zustrichi Prichinoyu cogo stala dobra akustika ob yekta a takozh jogo rozmir sho dozvolyaye vmistiti kilkasot cholovik Znachne kulturne pozhvavlennya nastupaye vid travnya 2005 roku koli vidkrito Centr yevrejskoyi osviti i Kulturi kotrij cilorichno organizovuye kulturni i osvitni zahodi pov yazani iz yevrejskoyu kulturoyu Koncerti z nagodi gavdali Vid grudnya 1999 roku raz na misyac u sinagozi v subotni vechori zakinchennya shabatu vidbuvayutsya koncerti z nagodi shabatu Prezentuyetsya klezmerska kantorska ta insha yevrejska muzika Zapochatkovano tradiciyu vistupom Leopolda Kozlovskogo i Horu Sinagogi pid Bilim Lelekoyu V ramkah koncertiv z nagodi gavdali v sinagozi vistupili kantori Baruh Gashem Shmuel Barzilai kolektivi Klezmer Orkester Irena Urbanska amp Klezmerzy Szpil Klezmer Quartet Klezmer Trio Ruach Nakhes Sholem Yarehma The Cracow Klezmer Band Galitzyaner Klezmorim Prague Klezmorim Pharaon s Daughter The Saints Marek Ravski amp Klezmer Orkester Jascha Lieberman Trio Klezzmates solni vikonavci Andre Ohodlo Beata Chernecka Yadviga Terez Stempen Koncerti organizovuyutsya vroclavskoyu yevrejskoyu gromadoyu misteckoyu agenciyeyu Art amp Business Direction Oseredkom kulturi i mistectv a takozh fondom Pro Arte Lito z muzikoyu pid Bilim Lelekoyu Dzhazovij Kvartet Kasi Stankovskoyi Artisti Muzichnogo teatru Kapitol 2007 Vid 24 lipnya do 12 serpnya 2007 roku Fond Bente Kahan organizuvav festival Lito z muzikoyu pid bilim Lelekoyu tobto cikl litnih koncertiv po nedilnih dnyah u pislyaobidnij chas Prezentovano bulo koncerti kompozitoriv yevrejskogo pohodzhennya sho pracyuyut u carini klasichnoyi muziki muziki populyarnoyi operi dzhazu a takozh chislenni vokalni tvori Zavdannyam koncertu bulo takozh blizhche oznajomlennya z biografiyami kompozitoriv V ramkah koncertu vistupili Dzhazovij kvartet Kasi Stankovskoyi iz muzikoyu Vladislava Shpilmana Dzhordzha Gershvina Artisti Muzichnogo teatru Kapitol iz muzikoyu Kurta Vejlla Violetta Malinovska i Darij Samerdak iz muzikoyu Dzhorzha Gershvina Vislava Gavalka Violetta Malinovska i Darij Samerdak iz muzikoyu Genrika Varsa i Yezhi Pterburzkogo Arnika Dobras Miiroslav Ovcharek i Katazhina Falani iz muzikoyu Imre Kalmana i Zhaka Offenbaha Pislya koncertiv organizovano majster klas yevrejskogo tancyu kotrij provodila Margarita Zhempoluh 2008 Vid 25 chervnya do 20 lipnya organizovano chergovi koncerti v ramkah festivalyu Lito z muzikoyu pid Bilim Lelekoyu U nomu vistupili 25 chervnya Bente Kahan Home 29 chervnya skripal Viktor Kuznyecov iz muzikoyu Feliksa Mendelsona i Ernsta Bloha 2 lipnya Hose Andres Kortes z muzichnim gurtom z pisnyami flamenko iz sefardskimi inspiraciyami 6 lipnya kvartet Kubi Stankevicha iz muzikoyu Irvina Berlina i Dzhordzha Gershvina Rutch Bochan Dance Company iz pisnyami na yidish u poyednanni z tancyami 13 lipnya dzhazovij kvartet Kasi Stankovskoyi iz muzikoyu Vladislava Shpilmana 20 lipnya klarnetist Vojceh Mrozka Pid chas cogo festivalyu vidbulas takozh zustrich iz Andriyem Titkovim a takozh pereglyad jogo filmiv Teatralni vistavi Odniyeyu iz storin kulturnogo zhittya sinagogi ye teatralni vistavi 9 listopada 2005 roku Centrom yevrejskoyi kulturi i osviti u Vroclavi pri spivpraci ODA Firlej bula predstavlena prem yera Golosi z Terezienshtadtu Polska versiya muzichnoyi vistavi Ellen Foj Brun i Bente Kahan Rezhiser Bente Kahan scenografiya Helge Lukash Perek Partiya skripki Barbara Ulatovska Vistava rozpovidaye pro dolyu p yati zhinok uv yaznenih v getto Tereziyenshtadt stvorenomu gitlerivcyami pid chas Drugoyi svitovoyi vijni U vistavi vikoristani originalni teksti poetichni i rozvazhalni napisani v yaznyami cogo getto 10 zhovtnya 2007 roku Centr yevrejskoyi kulturi i osviti predstaviv vistavu Vallshtrasse 13 avtorstva Bente Kahan zi scenografiyeyu Anni Veber U vistavi zigrali Dorota Abbe i Mazhena Oberkorn Na fortepiano gitari i tromboni akompanuvav Tomash Kasyukevich saksofoni i klarneti Igor Petrashevskij na udarnih Artur Dominik na kontrabasi Yacek Vengzhinovskij Teper vistavu pokazuyut u sinagozi pid chas vazhlivih imprez i urochistostej Tvir rozpovidaye pro dolyu Barbari kotra pokinula Polshu she ditinoyu 1968 roku Koli vzhe dorosloyu povertayetsya do svogo davnogo pomeshkannya na vulici Vlodkovica 13 stikayetsya iz rechami svogo davnogo minulogo Stara fotografiya dopomagaye yij znajti slid meshkanciv chasiv nimeckogo Breslau Pri stvoreni spektaklyu vikoristano multimedijnu scenografiyu i bagatij arhivnij material kotrij posluzhiv za osnovu fabuli Vallshtrasse 13 Vallshtrasse 13 Vallshtrasse 13 Vallshtrasse 13 Vallshtrasse 13 Den Izrayilyu Den Izrayilyu 2006 6 i 7 travnya 2006 roku z iniciativi Fondu Bente Kahan pri spivpraci z ministerstvom zakordonnih sprav Izrayilyu miskoyi vladi Vroclava i Yevrejskoyi religijnoyi gmini u Vroclavi v sinagozi pershij raz organizovano Den Izrayilyu Metoyu proektu bulo predstavlennya suchasnogo Izrayilyu cherez izrayilsku muziku kino Gebrejsku movu Provedeno chislenni koncerti vistavi i kinopokazi Paralelno provodilis lekciyi sho stosuvalis riznih aspektiv izrayilskoyi kulturi majster klasi diskusiyi Chastinoyu programi bula ceremoniya vruchennya medali pravednika narodiv svitu vlashtovana posolstvom Izrayilya u Varshavi Den Izrayilyu 2007 13 travnya 2007 roku vdruge organizovano Den Izrayilyu V sinagozi vidbulis chotiri imprezi knizhkovij kiermasz u dvori sinagogi majster klasi izrayilskogo tancyu lekciya Suchasna izrayilska kultura kotru proviv Jossef Levi politichnij radnik posolstva Izrayilyu u Polshi O 18 00 vidbulas vistava Teatralnoyi grupi Rut Kanner za uchastyu aktorok Shirli Gal Segev Tali Kark i Ronen Babluki Provedeno tri vistavi Discovering Elijah S Yizhara Amos Moshe Izraeli a takozh The Woman Who Preferred To Search for Food Orli Kastel Blum Plakat Dnya Izrayilyu 2007 Teatralna grupa Rut Kanner Teatralna grupa Rut Kanner Teatralna grupa Rut Kanner Navchannya izrayilskih tanciv Den Izrayilyu 2008 7 i 11 travnya 2008 roku vidbulis chergovi Dni Izrayilyu Na urochistosti u Vroclav buv zaproshenij posol Izrayilya u Varshavi David Peleg U pershij den vidbuvsya koncert yevrejskoyi artistki Neshemi Karlebah pid chas drugogo dnya v sinagozi vidbuvsya kiermasz yevrejskoyi literaturi i muziki majster klasi tancyu i lekciya rabina Ichaka Rapoporta Znachennya Izrayilyu u religiyi yevreyiv Dilnicya chotiroh svyatin Sinagoga nalezhit do tak zvanoyi Dilnici chotiroh svyatin u sklad kotroyi vhodyat takozh pravoslavnij Sobor Rizdva Bogorodici Kostel sv Antoniya Paduanskogo yevangelistskij Hram Bozhogo Providinnya Viruyuchi usih chotiroh konfesij organizovuyut spilni blagodijni zahodi navchalni zustrichi dlya ditej ekumenichni molitvi Zahodi poklikani zbliziti kulturno i religijno rozriznenih meshkanciv mista Inshi zahodi Den terpimosti u Vroclavi pol Wroclawski Dzien Wzajemnego Szacunku Scenichnij etyud Scenichnij etyud Krishtalevi vikna Krishtalevi vikna 8 listopada 2007 roku organizovano Den terpimosti chastina imprez kotrogo vidbulas u Sinagozi pid Bilim Lelekoyu Teatralni etyudi Studentami Institutu germanskoyi filologiyi pidgotovleni teatralni etyudi Ce buli fragmenti drami Legkovazhnist i fanatizm nim Leichtsinn und Froemmelei vroclavskogo pismennika yevrejskogo prosvitnictva Aarona Halle Volfssona Pidgotovka aktoriv provedena Jolantoyu Guralchik Boguslavoyu Danilevskoyu Tomashom Manom i Evi Shimani Programa pidgotovlena organizaciyeyu Dim Editi Shtajn i ob yednannyam SKENE Vernisazh Krishtalevi vikna pid chas kotrogo dvi artistki Beata Mak Sobota i Hristin Dyuvel predstavili kilkametrovu sklyanu plastichnu kompoziciyu naviyanu podiyami krishtalevoyi nochi Predstavleno takozh seriyu fotografij procesu vigotovlennya instalyaciyi Programa pidgotovlena ob yednannyam Forum kultur Diskusiyi na temu vzayemnoyi terpimosti dlya molodi z gimnazij liceyiv i dlya studentiv Prezentovano korotkij dokumentalnij film realizovanij fundaciyeyu Bente Kahan u formi opituvannya provedenogo v stinah vroclavskih navchalnih zakladiv i na vulicyah mista Pislya filmu provedeno diskusiyi na temu terpimosti Blizko 18 00 z pid sinagogi virushiv Marsh vzayemnoyi terpimosti kincevim punktom yakogo bulo misce de bula zrujnovana Nova sinagoga pid chas krishtalevoyi nochi Festival yevrejskoyi kulturi Simcha Pochinayuchi vid drugogo Festivalyu yevrejskoyi kulturi Simcha v sinagozi vidbuvayutsya koncerti ciyeyi kulturnoyi imprezi Vid 11 do 15 travnya 2008 roku pid chas XX vipusku v sinagozi vidbuvsya koncert pid chas kotrogo zaspivav kantor David Ulman z Yerusalimu i Hor sinagogi pid Bilim Lelekoyu V nastupni dni vidbulis koncerti Pressburger Klezmer Band z Bratislavi Szofar i Mich amp Mich Na zavershennya festivalyu zaprosheno The Klezmatics iz Nyu Jorku Koncert Pomiraye Krasa 19 chervnya 2008 roku v sinagozi vidbuvsya koncert Agi Zaryan Pomiraye Krasa kotrij buv vshanuvannyam dlya rotmistra kavaleriyi Vijska polskogo Vitolda Peleckogo Vistavka Dana Rajzingera Vid 31 serpnya do 14 veresnya 2008 roku v sinagozi vidbuvavlas vistavka izrayilskogo tvorcya suchasnogo dizajnu Dana Rajzingera kotra chastinoyu yuvilejnogo proektu Prima Septembris Na vistavci prezentovano 42 plakati na riznu tematiku suspilnu politichnu istorichnu chi kulturnu kotri buli perevazhno reklamoyu vazhlivih misteckih festivaliv i proektiv Deyaki z nih roboti tipovo komercijni abo taki kotri movoyu simvoliv torkayutsya problem suchasnogo svitu Chastina robit visila u dvori snagogi Buli plakati u formi poshtivok naklejok velikih baneriv a takozh uzhitkova grafika proektovana dlya izrayilskih firm GalereyaSinagoga listopad 2006 Vhidni dveri listopad 2006 Shidna stina 2007 Pivnichna stina lipen 2007 Viglyad z brami lipen 2007LiteraturaAgnieszka Zablocka Kos Synagoga Pod Bialym Bocianem Synagoge Zum weissen Storch u Pawla Wlodkowica 5 9 Atlas architektury Wroclawia pod redakcja Jana Harasimowicza t 1 Budowle sakralne swieckie budowle publiczne Wroclaw 1997 st 61 ISBN 83 7023 592 1 Biuletyn Informacyjny Gminy Wyznaniowej Zydowskiej we Wroclawiu 1999 7 S 2 3 Kos Jerzy Krzysztof Synagoga Pod Bialym Bocianem Encyklopedia Wroclawia pod redakcja Jana Harasimowicza i Wlodzimierza Sulei Wroclaw 2000 S 799 800 ISBN 83 7023 749 5 Kos Jerzy Krzysztof Synagoga Pod Bialym Bocianem Wroclaw 2002 ISBN 83 916376 3 8 Urban Kazimierz Cmentarze zydowskie synagogi i domy modlitwy w Polsce w latach 1944 1966 wybor materialow Nomos S 795 ISBN 83 60490 16 3 Waszkiewicz Ewa Kongregacja Wyznania Mojzeszowego na Dolnym Slasku na tle polityki wyznaniowej Polskiej Rzeczypospolitej Ludowej 1945 1968 Wroclaw 1999 ISBN 83 229 1955 7 PosilannyaSajt prisvyachenij sinagozi 8 serpnya 2011 u Wayback Machine pol Pereglyanuto 24 lipnya 2010 Vroclavske viddilennya Soyuzu kagaliv Respubliki Polsha 30 bereznya 2010 u Wayback Machine pol Pereglyanuto 24 lipnya 2010 Fond Bente Kahan Centr yevrejskoyi kulturi i osviti u Vroclavi 16 listopada 2009 u Wayback Machine pol Pereglyanuto 24 lipnya 2010 Panorama dvoru sinagogi na servisi zumi pl nedostupne posilannya z chervnya 2019 pol Pereglyanuto 24 lipnya 2010PrimitkiReyestr pam yatok d Track Q15983881 Ministr Sileziyi nazva namisnikiv Sileziyi pislya vtorgnennya u Sileziyu Fridriha II u grudni 1740 i pidpisannya Breslavskoyi mirnoyi ugodi 11 chervnya 1741 Maciejewska Beata Mrok krysztalowej nocy pol gazeta pl Arhiv originalu za 7 lipnya 2013 Waszkiewicz Ewa Kongregacja Wyznania Mojzeszowego na Dolnym Slasku na tle polityki wyznaniowej Polskiej Rzeczypospolitej Ludowej 1945 1968 Wroclaw 1999 ISBN 83 229 1955 7 Maciejewska Beata 9 lipnya 2000 Slub we wroclawskiej synagodze pol Gazeta Wyborcza Arhiv originalu za 7 lipnya 2013 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Cite maye pusti nevidomi parametri accessyear ta accessmonthday dovidka Wroclaw ogien kolo synagogi Forum Zydzi Chrzescijanie Muzulmanie Arhiv originalu za 7 lipnya 2013 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Cite maye pusti nevidomi parametri accessyear ta accessmonthday dovidka Agata Saraczynska Za rok synagoga zablysnie pierwotna dekoracja pol gazeta pl a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Cite maye pusti nevidomi parametri accessyear ta accessmonthday dovidka Nedijsnij deadurl 404 dovidka nedostupne posilannya z chervnya 2019 Almanach Zydowski 2005 2006 Warszawa 2005 ISSN 1429 3552 Dalajlama XIV odwiedzil Dzielnice Czterech Swiatyn pol gazeta pl 9 grudnya 2008 Procitovano 10 grudnya 2008 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Cite maye pusti nevidomi parametri accessyear ta accessmonthday dovidka Nedijsnij deadurl circular redirect dovidka nedostupne posilannya z chervnya 2019 Lato z Muzyka Pod Bialym Bocianem pol Fundacja Bente Kahan Arhiv originalu za 7 lipnya 2013 Lato z Muzyka Pod Bialym Bocianem 2008 pol Fundacja Bente Kahan Arhiv originalu za 7 lipnya 2013 Dzien Wzajemnego Szacunku 8 listopada 2007 pol Fundacja Bente Kahan Arhiv originalu za 7 lipnya 2013 pol simcha art pl Arhiv originalu za 13 kvitnya 2010 Procitovano 11 listopada 2010 Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Sinagoga pid Bilim Lelekoyu