Санкт-Петербурзька державна художньо-промислова академія імені О. Л. Штігліца (абревіатура рос. СПбГХПА им. А. Л. Штиглица, простонародна назва — Муха, Мухінське училище) — мистецький вищий навчальний заклад у м. Санкт-Петербург.
університет, організація | ||||
Санкт-Петербурзька державна художньо-промислова академія імені О. Л. Штігліца | ||||
Назва на честь | d | |||
---|---|---|---|---|
![]() один з навчальних корпусів академії | ||||
59°56′36″ пн. ш. 30°20′26″ сх. д. / 59.94360000002777866° пн. ш. 30.34080000002778021° сх. д.Координати: 59°56′36″ пн. ш. 30°20′26″ сх. д. / 59.94360000002777866° пн. ш. 30.34080000002778021° сх. д. | ||||
Країна | ![]() | |||
Місто | Санкт-Петербург | |||
Розташування | Санкт-Петербург | |||
Засновано | 9 (21) січня 1876 | |||
Ректор | ||||
Студентів: | 1500 | |||
Випускники | ||||
Сайт: | ghpa.ru | |||
Адреса: | Соляний провулок, 13-15, Санкт-Петербург, Росія, 191028 | |||
Нагороди: | ||||
| ||||
| ||||
Академію було засновано 1876 року як Центральне училище технічного рисування. За роки свого існування заклад декілька разів змінював тип та назву. Статус академії з 1994 року. 27 грудня 2006 року Санкт-Петербурзькій державній художній академії присвоєно ім’я її засновника — промисловця і мецената Олександра Людвиговича Штігліца.
Передісторія закладу
Початок підвищеної уваги до декоративно-ужитового мистецтва на новому історичному етапі логічно вбачають у художньо-промисловій виставці, що відбулася 1851 року у Лондоні у відомому Кришталевому палаці. На виставку низка країн передала уславлені зразки власних ремісничих та кустарних промислів від часів середньовіччя до середини 19 ст. Перед відвідувачами виставки вперше продемонстрували широку панораму виробів з каменю, кераміки, ткацтва, вишивки і промислового текстилю, національні вироби з порцеляни, бронзи, чавуну, ювелірні вироби, обробки деревини тощо.
Свій вагомий внесок у панораму виставки зробили і тогочасні промислові виробництва (чавуноливарні, сталеві, керамічні, меблеві тощо). Адже стало зрозуміло, що низку художніх і ужиткових речей можна виготовляти промисловими засобами, збільшивши їх виробництво і доступність широкому загалу. Про недоліки тиражування тоді мало знали. А на первісному етапі промислове виробництво ще співіснувало з виробництвом ремісним і не витісняло його, не сприяло його знищенню.
Промислове виробництво рекрутувало до власних лав численну армію малювальників і розробників (тобто дизайнерів), для підготовки котрих були потрібні нові навчальні заклади. Британська комісія, котрою керував сер Генрі Коул, дійшла висновку, що потрібні нові реформи у створенні художньо-промислових училищ та підготовці фахівців для ужиткового мистецтва. В західній Європі розпочався новий бум. Готфрід Земпер, німецький архітектор та теоретик мистецтв оприлюднив книгу «Наука, промисловість і мистецтво», де подав ідею навчання з окремих галузей ужиткового мистецтва. Суто художників, скульпторів і архітекторів вже готували національні художні академії. Відтепер запропонували готувати і фахівців ужиткового мистецтва, тобто дизайнерів. Сам Готфрід Земпер 1854 року очолив архітектурний факультет в новій художній школі, заснованій у місті Цюрих, Щвейцарія.
Створенню художніх шкіл нового профілю у Британії сприяв Вільям Морріс. В Парижі реформували навчання у Національній школі мистецтв і мануфактур, котру заснували ще 1829 року.
В Російській імперії існувало Строгановське училище у Москві, де теж готували фахівців з ужиткового мистецтва, але їх вже не вистачало. Вважають, що ініціатива створення нового художнього закладу у Санкт-Петербурзі належла високоосвіченому зятю барона Олександра Штігліця — Олександру Половцову (1632-1909), володарю чудової бібліотеки і прихильнику мистецтв.
Історичний розвиток навчального закладу
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMll3TDFOMGFXZHNhWFI2WDBGTUxtcHdaeTh4T1RCd2VDMVRkR2xuYkdsMGVsOUJUQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkl3TDB4cGRHVnBibUZwWVY5amFHRnpkRjlUVUdKZk1EQXdNREF3TXpVNFh6RmZiUzVxY0djdk1Ua3djSGd0VEdsMFpXbHVZV2xoWDJOb1lYTjBYMU5RWWw4d01EQXdNREF6TlRoZk1WOXRMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
9 січня 1876 року згідно з указом Олександра ІІ на кошти, пожертвувані банкіром та промисловцем бароном Олександром Людвиговичем Штігліцем, створено Центральне училище технічного рисування (ЦУТР). Училище існувало на відсотки від заповіданого Штігліцем капіталу (близько 7 млн. рублів) та готувало художників декоративно-ужиткового мистецтва, а також вчителів малювання і креслення для середніх художньо-промислових шкіл.
Музей декоративно-ужитового мистецтва Санкт-Петербурзької державної художньої академії імені О. Л. Штігліца
Докладніше див.: [en]
При Санкт-Петербурзькій державній художній академії імені О. Л. Штігліца діє музей (заснований 1878 року). У музеї представлені як роботи викладачів та студентів академії різних років, так і інші твори мистецтва.
Створенню художнього музею при новому навчальному закладі сприяв той же Олександр Половцов. Разом із архітектором Максиміліаном Месмахером вони переконали барона у необхідності мати колекцію творів ужитового мистецтва як посібників навчанню так і для розвитку художньої уяви студентів. Барон видав на релізацію нової ідеї 5 000 000 (п'ять мільйнів), що дозволило купувати нові книги з мистецтва для бібліотеки чилища, нові експонати для музею училища, друковану графіку, оригінали живопису, оригінали малюнків західноєвропейських художників, ювелірів, майстрів ужиткового мистецтва і художників-декораторів різних галузей.
Олександру Половцову по смерті барона Штігліця випало довести до логічного завершення справу благоустрою нового художнього училища. Він віддав чималі сумми на благодійництво та розвиток самого училища. До 1908 року він керуватиме закупівельною справою по придбанню ппофільних експонатів і творів мистецтва на паризьких аукціонах, часто відбираючи або найкращі, або унікальні лоти. Завдяки цим придбаням музей училища мав —
- Дарньогрецьку кераміки від доби архаїки
- Дарньогрецькі ювелірні вироби
- Археологічні речі стародавніх фінікійців
- Старовинні меблі
- Антикварні каміни
- Вироби керамічних центрів Італії, Франції Німеччини
- Колекцію французьких гобеленів
- Оригінали живопису Джованні Баттіста Тьєполо
- оригінали малюнків художників і художників-декораторів, серед котрих Джованні Бенедетто Кастільйоне, , Періно дель Вага, Джованні Баттіста Тьєполо, , Аннібале Карраччі, Жиль Марі Оппенор та ін.
Підрадянський період
Після жовтня 1917 року училище декілька разів зазнавало перетворень. У 1918 воно було названо Державними художньо-промисловими майстернями. Впродовж 1918 – 1922 років директором закладу був графік М. А. Тирса. У 1922 році Училище приєднане до складу Петроградського вищого художньо-технічного інституту і припинило існувати як самостійний навчальний заклад.
У 1945 році рішенням уряду училище створюється знову як багатопрофільний для підготовки художників монументального, декоративно-прикладного, промислового та реставраційного мистецтва.
1948 року училище стає вищим навчальним закладом – Ленінградським вищим художньо-промисловим училищем, при якому зберігається підрозділ, де готують спеціалістів з середньою спеціальною освітою (так зване "відділення майстрів").
У 1953 Ленінградському вищому художньо-промисловому училищу (ЛВХПУ) присвоюється ім’я народної художниці СРСР скульптора В. Г. Мухіної.
В 1994 ЛВХПУ імені В. Г. Мухіної перетворюють в Санкт-Петербурзьку державну художньо-промислову академію. А 27 грудня 2006 року закладу присвоюють ім’я його засновника – барона О. Л. Штігліца.
Сьогодення Академії
В теперішній час на двох факультетах академії — факультеті монументально-декоративного мистецтва та факультеті дизайну — навчається 1500 студентів, працюють 220 викладачів.
Фотогалерея музейних залів і експонатів
- Двері з бронзи, Німеччина, 16 ст.
- Керамічна таріль, Дерута, Італія, 16 ст.
- Парадний посуд з декором збоєю, Венеція, 16 ст.
- Ваза з путтіверхи на гусаку, Франція, 16 ст.
- Таріль, Фаєнца, 16 ст.
- Керамічний глек, Венеція, бл. 1575 р.
- Дверна ручка, Італія, 17 ст.
- Стіл з декором доби маньєризму і біблійними сценами, Італія, 17 ст.
- Російські кахлі доби бароко, 1750 р.
-
- Вітраж в історичному стилі
- Декор склепінь
Відомі викладачі
Докладніше див.: .
Відомі випускники
Докладніше див.: .
Див. також
Примітки
- GRID Release 2017-05-22 — 2017-05-22 — 2017. — doi:10.6084/M9.FIGSHARE.5032286
- . Архів оригіналу за 12 листопада 2011. Процитовано 9 серпня 2016.
- Постанова Ради міністрів СРСР від 9 листопада 1953 р. № 2775 та Наказ Державного комітету Ради міністрів СРСР від 26 грудня 1953 р. № 271 (Див.: Общие положения // Устав федерального государственного бюджетного образовательного учреждения высшего образования "Санкт-Петербуржская государственная художественно-промышленная академия имени А. Л. Штиглица" (новая редакция) // Утвержден Приказом Министерства образования и науки Российской Федерации от 16 декабря 2015 года № 1483; Гусарова Ю. В. Ленинградская керамика как феномен отечественного искусства второй половины XX века: диссертация ... кандидата искусствоведения: 17.00.04. — Санкт-Петербург: Рос. гос. пед. ун-т им. А. И. Герцена, 2011. — 263 с. — С. 62.)
- Санкт-Петербургская государственная художественно-промышленная академия имени А. Л. Штиглица / Об академии
Література
- Кафедра монументально-декоративной живописи / Санкт-Петербургская государственная художественно-промышленная академия им. А. Л. Штиглица. - СПб.: Искусство России, 2011. (рос.)
- Вахромеева О. Б. Роль центрального училища технического рисования барона А. Л. Штиглица в процессе формирования высококвалифицированных рабочих кадров в дореволюционной России // Роль образования в формировании политической и правовой культуры: сборник научных трудов участников Международной научно-практической конференции. — СПб.: Издательство Санкт-Петербургского университета управления и экономики, 2013. — 484 с. — С. 117 — 128.[недоступне посилання з липня 2019]
- Добина А. О., Станюкович-Денисова Е. Ю. Критическая оценка художественно-промышленного образования в 1876-1900 годы (на примере Центрального училища технического рисования барона Штиглица) // European Researcher, 2014, Vol.(68), № 2-1. — С. 287 — 293.
Посилання
- Штиглица училище технического рисования // Мегаэнциклопедия Кирилла и Мефодия
- Центральное училище технического рисования А. Л. Штиглица (ЦУТР) // Санкт-Петербург. Петроград. Ленинград: Энциклопедический справочник. — М.: Большая Российская энциклопедия, 1992. — 687 с.
- Усова О. В. Служение красоте (библиотека Центрального училища технического рисования барона Штиглица) // Журнал «Библиотечное дело»
- Штиглиц Е. О. А. Л. Штиглиц – государственный деятель, финансист, промышленник, меценат (к 200-летию со дня рождения) // Архитектурный Петербург. Информационно-аналитический бюллетень Союза архитекторов Санкт-Петербурга, Объединения архитектурных мастерских Санкт-Петербурга, СРО НП «Гильдия архитекторов и инженеров Петербурга» (теж саме в PDF: Штиглиц Е. О. А. Л. Штиглиц – государственный деятель, финансист, промышленник, меценат (к 200-летию со дня рождения) // Архитектурный Петербург. Информационно-аналитический бюллетень Союза архитекторов Санкт-Петербурга, Объединения архитектурных мастерских Санкт-Петербурга, СРО НП «Гильдия архитекторов и инженеров Петербурга». — 2014. — № 7(30). — C. 14 — 15.)
- Устав федерального государственного бюджетного образовательного учреждения высшего образования "Санкт-Петербуржская государственная художественно-промышленная академия имени А. Л. Штиглица" (новая редакция) // Утвержден Приказом Министерства образования и науки Российской Федерации от 16 декабря 2015 года № 1483
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Sankt Peterburzka derzhavna hudozhno promislova akademiya imeni O L Shtiglica abreviatura ros SPbGHPA im A L Shtiglica prostonarodna nazva Muha Muhinske uchilishe misteckij vishij navchalnij zaklad u m Sankt Peterburg universitet organizaciyaSankt Peterburzka derzhavna hudozhno promislova akademiya imeni O L ShtiglicaNazva na chest dodin z navchalnih korpusiv akademiyi59 56 36 pn sh 30 20 26 sh d 59 94360000002777866 pn sh 30 34080000002778021 sh d 59 94360000002777866 30 34080000002778021 Koordinati 59 56 36 pn sh 30 20 26 sh d 59 94360000002777866 pn sh 30 34080000002778021 sh d 59 94360000002777866 30 34080000002778021Krayina Rosiya 1 Misto Sankt PeterburgRoztashuvannya Sankt PeterburgZasnovano 9 21 sichnya 1876RektorStudentiv 1500Vipuskniki Kategoriya Vipuskniki Sankt Peterburzkoyi derzhavnoyi hudozhno promislovoyi akademiyi imeni O L ShtiglicaSajt ghpa ruAdresa Solyanij provulok 13 15 Sankt Peterburg Rosiya 191028 RosiyaNagorodi Sankt Peterburzka derzhavna hudozhno promislova akademiya imeni O L Shtiglica u Vikishovishi Akademiyu bulo zasnovano 1876 roku yak Centralne uchilishe tehnichnogo risuvannya Za roki svogo isnuvannya zaklad dekilka raziv zminyuvav tip ta nazvu Status akademiyi z 1994 roku 27 grudnya 2006 roku Sankt Peterburzkij derzhavnij hudozhnij akademiyi prisvoyeno im ya yiyi zasnovnika promislovcya i mecenata Oleksandra Lyudvigovicha Shtiglica Peredistoriya zakladuPochatok pidvishenoyi uvagi do dekorativno uzhitovogo mistectva na novomu istorichnomu etapi logichno vbachayut u hudozhno promislovij vistavci sho vidbulasya 1851 roku u Londoni u vidomomu Krishtalevomu palaci Na vistavku nizka krayin peredala uslavleni zrazki vlasnih remisnichih ta kustarnih promisliv vid chasiv serednovichchya do seredini 19 st Pered vidviduvachami vistavki vpershe prodemonstruvali shiroku panoramu virobiv z kamenyu keramiki tkactva vishivki i promislovogo tekstilyu nacionalni virobi z porcelyani bronzi chavunu yuvelirni virobi obrobki derevini tosho Svij vagomij vnesok u panoramu vistavki zrobili i togochasni promislovi virobnictva chavunolivarni stalevi keramichni meblevi tosho Adzhe stalo zrozumilo sho nizku hudozhnih i uzhitkovih rechej mozhna vigotovlyati promislovimi zasobami zbilshivshi yih virobnictvo i dostupnist shirokomu zagalu Pro nedoliki tirazhuvannya todi malo znali A na pervisnomu etapi promislove virobnictvo she spivisnuvalo z virobnictvom remisnim i ne vitisnyalo jogo ne spriyalo jogo znishennyu Promislove virobnictvo rekrutuvalo do vlasnih lav chislennu armiyu malyuvalnikiv i rozrobnikiv tobto dizajneriv dlya pidgotovki kotrih buli potribni novi navchalni zakladi Britanska komisiya kotroyu keruvav ser Genri Koul dijshla visnovku sho potribni novi reformi u stvorenni hudozhno promislovih uchilish ta pidgotovci fahivciv dlya uzhitkovogo mistectva V zahidnij Yevropi rozpochavsya novij bum Gotfrid Zemper nimeckij arhitektor ta teoretik mistectv oprilyudniv knigu Nauka promislovist i mistectvo de podav ideyu navchannya z okremih galuzej uzhitkovogo mistectva Suto hudozhnikiv skulptoriv i arhitektoriv vzhe gotuvali nacionalni hudozhni akademiyi Vidteper zaproponuvali gotuvati i fahivciv uzhitkovogo mistectva tobto dizajneriv Sam Gotfrid Zemper 1854 roku ocholiv arhitekturnij fakultet v novij hudozhnij shkoli zasnovanij u misti Cyurih Shvejcariya Stvorennyu hudozhnih shkil novogo profilyu u Britaniyi spriyav Vilyam Morris V Parizhi reformuvali navchannya u Nacionalnij shkoli mistectv i manufaktur kotru zasnuvali she 1829 roku V Rosijskij imperiyi isnuvalo Stroganovske uchilishe u Moskvi de tezh gotuvali fahivciv z uzhitkovogo mistectva ale yih vzhe ne vistachalo Vvazhayut sho iniciativa stvorennya novogo hudozhnogo zakladu u Sankt Peterburzi nalezhla visokoosvichenomu zyatyu barona Oleksandra Shtiglicya Oleksandru Polovcovu 1632 1909 volodaryu chudovoyi biblioteki i prihilniku mistectv Istorichnij rozvitok navchalnogo zakladuZasnovnik akadamiyi baron O L ShtiglicCentralne uchilishe tehnichnogo risuvannya na poshtivci 1910 roku 9 sichnya 1876 roku zgidno z ukazom Oleksandra II na koshti pozhertvuvani bankirom ta promislovcem baronom Oleksandrom Lyudvigovichem Shtiglicem stvoreno Centralne uchilishe tehnichnogo risuvannya CUTR Uchilishe isnuvalo na vidsotki vid zapovidanogo Shtiglicem kapitalu blizko 7 mln rubliv ta gotuvalo hudozhnikiv dekorativno uzhitkovogo mistectva a takozh vchiteliv malyuvannya i kreslennya dlya serednih hudozhno promislovih shkil Muzej dekorativno uzhitovogo mistectva Sankt Peterburzkoyi derzhavnoyi hudozhnoyi akademiyi imeni O L ShtiglicaDokladnishe div en Pri Sankt Peterburzkij derzhavnij hudozhnij akademiyi imeni O L Shtiglica diye muzej zasnovanij 1878 roku U muzeyi predstavleni yak roboti vikladachiv ta studentiv akademiyi riznih rokiv tak i inshi tvori mistectva Stvorennyu hudozhnogo muzeyu pri novomu navchalnomu zakladi spriyav toj zhe Oleksandr Polovcov Razom iz arhitektorom Maksimilianom Mesmaherom voni perekonali barona u neobhidnosti mati kolekciyu tvoriv uzhitovogo mistectva yak posibnikiv navchannyu tak i dlya rozvitku hudozhnoyi uyavi studentiv Baron vidav na relizaciyu novoyi ideyi 5 000 000 p yat miljniv sho dozvolilo kupuvati novi knigi z mistectva dlya biblioteki chilisha novi eksponati dlya muzeyu uchilisha drukovanu grafiku originali zhivopisu originali malyunkiv zahidnoyevropejskih hudozhnikiv yuveliriv majstriv uzhitkovogo mistectva i hudozhnikiv dekoratoriv riznih galuzej Oleksandru Polovcovu po smerti barona Shtiglicya vipalo dovesti do logichnogo zavershennya spravu blagoustroyu novogo hudozhnogo uchilisha Vin viddav chimali summi na blagodijnictvo ta rozvitok samogo uchilisha Do 1908 roku vin keruvatime zakupivelnoyu spravoyu po pridbannyu ppofilnih eksponativ i tvoriv mistectva na parizkih aukcionah chasto vidbirayuchi abo najkrashi abo unikalni loti Zavdyaki cim pridbanyam muzej uchilisha mav Darnogrecku keramiki vid dobi arhayiki Darnogrecki yuvelirni virobi Arheologichni rechi starodavnih finikijciv Starovinni mebli Antikvarni kamini Virobi keramichnih centriv Italiyi Franciyi Nimechchini Kolekciyu francuzkih gobeleniv Originali zhivopisu Dzhovanni Battista Tyepolo originali malyunkiv hudozhnikiv i hudozhnikiv dekoratoriv sered kotrih Dzhovanni Benedetto Kastiljone Perino del Vaga Dzhovanni Battista Tyepolo Annibale Karrachchi Zhil Mari Oppenor ta in Pidradyanskij periodPislya zhovtnya 1917 roku uchilishe dekilka raziv zaznavalo peretvoren U 1918 vono bulo nazvano Derzhavnimi hudozhno promislovimi majsternyami Vprodovzh 1918 1922 rokiv direktorom zakladu buv grafik M A Tirsa U 1922 roci Uchilishe priyednane do skladu Petrogradskogo vishogo hudozhno tehnichnogo institutu i pripinilo isnuvati yak samostijnij navchalnij zaklad U 1945 roci rishennyam uryadu uchilishe stvoryuyetsya znovu yak bagatoprofilnij dlya pidgotovki hudozhnikiv monumentalnogo dekorativno prikladnogo promislovogo ta restavracijnogo mistectva 1948 roku uchilishe staye vishim navchalnim zakladom Leningradskim vishim hudozhno promislovim uchilishem pri yakomu zberigayetsya pidrozdil de gotuyut specialistiv z serednoyu specialnoyu osvitoyu tak zvane viddilennya majstriv U 1953 Leningradskomu vishomu hudozhno promislovomu uchilishu LVHPU prisvoyuyetsya im ya narodnoyi hudozhnici SRSR skulptora V G Muhinoyi V 1994 LVHPU imeni V G Muhinoyi peretvoryuyut v Sankt Peterburzku derzhavnu hudozhno promislovu akademiyu A 27 grudnya 2006 roku zakladu prisvoyuyut im ya jogo zasnovnika barona O L Shtiglica Sogodennya AkademiyiV teperishnij chas na dvoh fakultetah akademiyi fakulteti monumentalno dekorativnogo mistectva ta fakulteti dizajnu navchayetsya 1500 studentiv pracyuyut 220 vikladachiv Fotogalereya muzejnih zaliv i eksponativDveri z bronzi Nimechchina 16 st Keramichna taril Deruta Italiya 16 st Paradnij posud z dekorom zboyeyu Veneciya 16 st Vaza z puttiverhi na gusaku Franciya 16 st Taril Fayenca 16 st Keramichnij glek Veneciya bl 1575 r Dverna ruchka Italiya 17 st Stil z dekorom dobi manyerizmu i biblijnimi scenami Italiya 17 st Rosijski kahli dobi baroko 1750 r Shafa v stili neobaroko Nimechchina 1856 r Vitrazh v istorichnomu stili Dekor sklepinVidomi vikladachiDokladnishe div Kategoriya Vikladachi Sankt Peterburzkoyi derzhavnoyi hudozhno promislovoyi akademiyi imeni O L Shtiglica Vidomi vipusknikiDokladnishe div Kategoriya Vipuskniki Sankt Peterburzkoyi derzhavnoyi hudozhno promislovoyi akademiyi imeni O L Shtiglica Div takozhEklektizm Neobaroko Cheremeneckij palacPrimitkiGRID Release 2017 05 22 2017 05 22 2017 doi 10 6084 M9 FIGSHARE 5032286 d Track Q30141628 Arhiv originalu za 12 listopada 2011 Procitovano 9 serpnya 2016 Postanova Radi ministriv SRSR vid 9 listopada 1953 r 2775 ta Nakaz Derzhavnogo komitetu Radi ministriv SRSR vid 26 grudnya 1953 r 271 Div Obshie polozheniya Ustav federalnogo gosudarstvennogo byudzhetnogo obrazovatelnogo uchrezhdeniya vysshego obrazovaniya Sankt Peterburzhskaya gosudarstvennaya hudozhestvenno promyshlennaya akademiya imeni A L Shtiglica novaya redakciya Utverzhden Prikazom Ministerstva obrazovaniya i nauki Rossijskoj Federacii ot 16 dekabrya 2015 goda 1483 Gusarova Yu V Leningradskaya keramika kak fenomen otechestvennogo iskusstva vtoroj poloviny XX veka dissertaciya kandidata iskusstvovedeniya 17 00 04 Sankt Peterburg Ros gos ped un t im A I Gercena 2011 263 s S 62 Sankt Peterburgskaya gosudarstvennaya hudozhestvenno promyshlennaya akademiya imeni A L Shtiglica Ob akademiiLiteraturaKafedra monumentalno dekorativnoj zhivopisi Sankt Peterburgskaya gosudarstvennaya hudozhestvenno promyshlennaya akademiya im A L Shtiglica SPb Iskusstvo Rossii 2011 ros Vahromeeva O B Rol centralnogo uchilisha tehnicheskogo risovaniya barona A L Shtiglica v processe formirovaniya vysokokvalificirovannyh rabochih kadrov v dorevolyucionnoj Rossii Rol obrazovaniya v formirovanii politicheskoj i pravovoj kultury sbornik nauchnyh trudov uchastnikov Mezhdunarodnoj nauchno prakticheskoj konferencii SPb Izdatelstvo Sankt Peterburgskogo universiteta upravleniya i ekonomiki 2013 484 s S 117 128 nedostupne posilannya z lipnya 2019 Dobina A O Stanyukovich Denisova E Yu Kriticheskaya ocenka hudozhestvenno promyshlennogo obrazovaniya v 1876 1900 gody na primere Centralnogo uchilisha tehnicheskogo risovaniya barona Shtiglica European Researcher 2014 Vol 68 2 1 S 287 293 PosilannyaShtiglica uchilishe tehnicheskogo risovaniya Megaenciklopediya Kirilla i Mefodiya Centralnoe uchilishe tehnicheskogo risovaniya A L Shtiglica CUTR Sankt Peterburg Petrograd Leningrad Enciklopedicheskij spravochnik M Bolshaya Rossijskaya enciklopediya 1992 687 s Usova O V Sluzhenie krasote biblioteka Centralnogo uchilisha tehnicheskogo risovaniya barona Shtiglica Zhurnal Bibliotechnoe delo Shtiglic E O A L Shtiglic gosudarstvennyj deyatel finansist promyshlennik mecenat k 200 letiyu so dnya rozhdeniya Arhitekturnyj Peterburg Informacionno analiticheskij byulleten Soyuza arhitektorov Sankt Peterburga Obedineniya arhitekturnyh masterskih Sankt Peterburga SRO NP Gildiya arhitektorov i inzhenerov Peterburga tezh same v PDF Shtiglic E O A L Shtiglic gosudarstvennyj deyatel finansist promyshlennik mecenat k 200 letiyu so dnya rozhdeniya Arhitekturnyj Peterburg Informacionno analiticheskij byulleten Soyuza arhitektorov Sankt Peterburga Obedineniya arhitekturnyh masterskih Sankt Peterburga SRO NP Gildiya arhitektorov i inzhenerov Peterburga 2014 7 30 C 14 15 Ustav federalnogo gosudarstvennogo byudzhetnogo obrazovatelnogo uchrezhdeniya vysshego obrazovaniya Sankt Peterburzhskaya gosudarstvennaya hudozhestvenno promyshlennaya akademiya imeni A L Shtiglica novaya redakciya Utverzhden Prikazom Ministerstva obrazovaniya i nauki Rossijskoj Federacii ot 16 dekabrya 2015 goda 1483