Микола Андрійович Рославець (нар. 4 січня 1881, Сураж, Чернігівська губернія — пом. 23 серпня 1944, Москва) — український композитор, скрипаль. Також музичний критик і громадський діяч.
Микола Андрійович Рославець | |
---|---|
Основна інформація | |
Дата народження | 4 січня 1881 |
Місце народження | Сураж |
Дата смерті | 23 серпня 1944 (63 роки) |
Місце смерті | Москва |
Причина смерті | інсульт[1] |
Поховання | Ваганьковське кладовище |
Громадянство | СРСР |
Професії | композитор, музикознавець, скрипаль, педагог |
Освіта | Московська державна консерваторія імені Петра Чайковського[2][1] |
Вчителі | Абаза Аркадій Максимович[1], Василенко Сергій Никифорович[1][2], Гржималі Іван Войцехович[1][2], d[2] і Іпполітов-Іванов Михайло Михайлович[2] |
Інструменти | скрипка |
Жанри | класична музика[3], романс[3][2], симфонічна музика[3], концерт[3] і камерна музика[3] |
|
Біографія
Народився 24 грудня 1880 р. с.с. (4 січня 1881) в м. Сураж на Чернігівщині (сучасна Брянська обл.). Його професійна підготовка почалась в 1890-і роках в Курську, в музичних класах Російського музичного товариства.
У 1901 він виїхав в Москву. Там він в 1901 (або 1902) р. вступив до консерваторії і закінчив її по класу композиції та та клас скрипки Івана Гржималі в 1912 р. з Великою срібною медаллю.
Рославець відразу ввійшов в музичний світ як серйозний художник, і проявив себе як авангардист із авангардистів в той час, коли революційні ідеї композиторів «лівої» орієнтації ще тільки почали народжуватись в умах їх творців. Він починаючи з 1913 р. впевнено заявив про себе як зрілий, глибоко мислячий майстер з власним стилем і оригінальною композиторською технікою.
Творчість
Інтенсивна інтелектуальна робота з весни 1912 по весну 1913 р. дала свої плоди — один за одним з'являлись в 1910-і рр. його твори: вокальний цикл «Сумні пейзажі» за П. Верленом (1913), Перший струнний квартет (1913), симфонічна поема «В часи новолуння» (1913), «Ноктюрн» для арфи, гобоя, двох альтів і віолончелі (1913), «Три…» і «Чотири твори для голосу і фортепіано» (1913–1914), Перша скрипкова (1913), Перша і друга фортепіанні сонати (1914, 1916) і багато других композиції, переважно в камерному жанрі.
Суть новації Рославця полягала в створенні особливої системи висотної організації музики — техніки синтетакорду (дванадцятитонової серійності). Приблизно в той самий час різними шляхами дійшли з однієї сторони Є. Голишев, І. Стравінський, М. Обухов, І. Вишнеградський, а з другої сторони (і значно пізніше) — композитори нововіденської школи А. Веберн, А. Шенберґ, А. Берґ на Заході. Заклавши основи нової композиторської техніки вони зробили переворот в музичному розумінні.
Громадська робота
В 1917–1918 рр. Рославець був першим представником Ради робочих, сільських і солдатських депутатів в місті Єльці. В 1919-м — керував правління Московського губернського управління (рос. Всероссийского объединения работников искусств).
В 1921 — 1923 рр. Рославець стає професором та ректором Харківського музичного інституту і завідував Наркомпроса УСРР. В ці роки він одним із перших став пропагувати в Радянському Союзі творчість «нововіденців» А. Веберна і А. Шенберґа. В цей час він вперше скомпонував вокально-інструментальний цикл на слова Т. Шевченка.
В 1923-1930-х рр. Рославець — редактор Головного репертуарного комітету, уповноважений Главліту по Державному музичному видавництву, викладач Московського музичного політехнікуму. Діяльність його тісно зв'язана з АСМ (Асоціація сучасної музики), ціллю якої було розвинути нові направлення вітчизняної музики; туди входили Н. Мясковський, Б. Асаф'єв, В. Щербачев, А. Александров, В. Біляєв, В. Держановський, С. Фейнберґ, Д. Шостакович, в Україні - Б.Лятошинський (голова), В.Косенко, Л.Лісовський, Б.Новосадський, тощо. Рославець був близьким знайомим з , В. Маяковським, його перу належать вокальний цикл на слова петербурзьких егофутуристів. Однак композитор, який крокував своєю дорогою, не повністю вписувався в їхнє коло. Місце «головуючого земної кулі від секції музики» в їх ряду зайняв .
Після революційних подій і Жовтневого перевороту Рославець продовжив писати музику в руслі знайденого методу: це вокальний цикл «Пламенний крут» (1920), Третій квартет (1920), Заповіт (1920), симфонічна поема «Людина і море» по Ш. Бодлеру (1921), П'ять прелюдії для фортепіано (1921 — 1922), симфонічна поема «Кінець світла» по (1922), П'ята соната для фортепіано (1923), Друга соната для віолончелі і фортепіано (1924), Перший скрипковий концерт (1925) і багато других камерних творів.
Репресії
Кінець 20-х рр. стали для композитора переломним етапом. Зі сторони діячів РАПМа (Російської асоціації пролетарських музик) і Пролеткульта, що виступали за примітив для мас, Рославець зазнав звинувачень в «буржуазної ідеології». Він змушений був писати покаянного листа до вищезгаданої інстанції.
Рославець виїхав в Ташкент, де в 1931 — 1933 рр. працював музичним керівником Радіоцентра, завідував музичну частину і диригував постановки Узбецького музичного театру. Написаний ним перший узбецький балет-пантоміма «Пахта» («Хлопок») був поставлений в Ташкенті в 1933 р. Потім він вернувся в Москву і продовжив службу в різних державних закладах. Створена ним в цей час музика — професійно написана, але вже без творчого польоту.
В 1938 через важку хворобу (інсульт) оминув арешту.
Помер він 23 серпня 1944 після другого інсульту. Похований на Ваганьківському кладовищі.
Рославець і Україна
До цього часу існують розбіжності відносно місця народження Рославця, яке в різних виданнях указується по різному. Так іноді вказується село Козаричі, сучасного Гордіївського району Брянської області, сам Рославець у своїй автобіографії місцем народження указував «глухе напівукраїнське, напівбілоруське містечко Душатин колишньої Чернігівської губернії» (тепер у Суразькому районі Брянщини). На Душатин, як місце народження Рославця, вказує і радянська «Музична енциклопедія». Сучасна дослідниця М. М. Лобанова зазначає, що Рославець у радянські роки змушений був приховувати своє справжнє походження, і таким чином наведені їм в автобіографії дані не є правдивими, і справжнім місцем його народження є Сураж. Але, в будь-якому разі достойменно, що народився Микола Рославець на Стародубщині, території колишньої української Гетьманщини, яка є зараз частиною Брянської області Росії.
У своїй «Автобіографії» Рославець зазначав, що до дванадцяти років він «виконував відповідні віку селянські роботи: допомагав старшим у полі, на сінокосі, в саду, пас худобу (особливо любив водити коней "у нічне")». В роду Рославця було багато умільців-самоучок — музикантів та скрипалів. Під впливом рідного дядька вже у віці 7-8 років Микола закохався у скрипку та вивчився грати на ній на слух. З 1893-го року він уже заробляє на життя власною працею – наймається на службу в дрібні канцелярії, їде в Україну, але скрізь, де можливо, намагається здобути кращу музичну освіту, беручи, наприклад, у Конотопі уроки у «весільного» скрипаля-єврея. У Курську йому пощастило потрапити у музичні класи Російського Музичного Товариства, після закінчення яких у 1901-му році він їде до Москви, де поступає до консерваторії. По класу композиції у консерваторії він навчається у Олександра Ільїнського та Сергія Василенка, а клас скрипки йому викладає І. Гржималі. 1912-го року Рославець закінчує консерваторію з Великою срібною медаллю.
В Україну Рославець повертається 1921-го року, і потрапляє до Харкова (тодішньої української столиці), де займає посаду ректора та професора Харківського музичного інституту, і одночасно завідує відділом художнього виховання Народного комісаріату освіти УРСР. Рославець створює вокально-інструментальний цикл на слова Тараса Шевченка, покладає на музику його «Заповіт», але водночас не відмовляється й від тенденцій західноєвропейського мистецтва, пропагуючи в Радянському Союзі творчість так званих «нововіденців» - А. Веберна, А. Шьонберґа, та А. Берґа. Разом з ними Микола Рославець робить справжній переворот у тогочасному музичному розумінні, закладаючи основи нової композиторської техніки. Суть новації Рославця полягала у створенні особливої системи висотної організації музики — дванадцятитонової серійності. Музичні твори Рославця цієї пори - симфонічна поема «Людина і море» по Ш. Бодлеру (1921), П’ять прелюдій для фортепіано (1921-1922), симфонічна поема «Кінець світу» по П. Лафаргу (1922), П’ята соната для фортепіано (1923), Друга соната для віолончелі та фортепіано (1924), Перший скрипковий концерт (1925) і багато інших камерних творів змусили писати про нього в найавторитетніших музичних виданнях того часу: «майстерність, технічна досконалість у виконанні, надзвичайна переконаність автора у своїх принципах – все це висунуло тепер його в перші ряди композиторів СРСР».
Але залізна завіса потрохи вже затуляла від громадян Радянської держави шлях на Захід. В Україні стало важко отримувати нову інформацію про музичне життя у Європі, тож 1923-го року Микола Рославець знову перебирається до Москви, де все-таки існувала якась можливість залишатися у курсі тих подій, що відбуваються на Заході. Тим не менш, вважає Рославця «своїм» і сучасна Україна, згадуючи про нього у численних виданнях як про «українського та російського композитора, скрипаля, музичного критика і діяча».
Твори
- Симфонія c-moll (1910-і рр..); Kompositor International (Mainz) 51585
- «У години Молодого місяця» («В часы Новолуния»), симфонічна поема (1912-1913); SCHOTT ED 8107
- «Небо та Земля», містерія по Байрону (1912)
- Струнний квартет № 1 (1913); SCHOTT ED 8126
- Соната для скрипки та фортепіано № 1 (1913)
- Три етюди для фортепіано (1914); SCHOTT ED 7907
- Соната для фортепіано № 1 (1914); SCHOTT ED 7941
- Соната для фортепіано № 2 (1916); SCHOTT ED 8391
- Соната для скрипки та фортепіано № 2 (1917); SCHOTT ED 8043
- П'ять прелюдій для фортепіано (1919 — 1922); SCHOTT ED 7907
- Струнний квартет № 3 (1920); SCHOTT ED 8127
- Фортепіанне тріо № 2 (1920); SCHOTT ED 8059
- Соната для скрипки та фортепіано № 4 1920); SCHOTT ED 8044
- Фортепіанне тріо № 3 (1921); SCHOTT ED 8035
- Соната для віолончелі та фортепіано № 1 (1921); SCHOTT ED 8038
- «Людина та море», симфонічна поема за Бодлером (1921); втрачена
- «Роздум» («Раздумье»), для віолончелі та фортепіано (1921)
- Симфонія в чотирьох частинах (імовірно, Симфонія № 1) (1922); фрагменти партитури
- Соната для віолончелі та фортепіано № 2 (1922); SCHOTT ED 8039
- Соната для фортепіано № 5 (1923); SCHOTT ED 8392
- Концерт для скрипки та оркестру № 1 (1925); SCHOTT ED 7823 (партитура); SCHOTT ED 7824 (клавір)
- Камерна симфонія (незавершена, 1926, відома у вільній версії )
- Соната для альта та фортепіано № 1 (1926); SCHOTT ED 8177
- «Жовтень» («Октябрь»), кантата (1927)
- Фортепіанне тріо № 4 (1927); SCHOTT ED 8036
- Соната для скрипки та фортепіано № 6 (1930-і рр..); SCHOTT ED 8431
- Соната для альта та фортепіано № 2 (1930-і рр..); SCHOTT ED 8178
- «Маслянка» («Пахта» Хлопок), балет-пантоміма (1931 — 1932)
- «Узбекистан», симфонічна поема (1932); збереглися фрагменти
- Камерна симфонія для 18 виконавців (в 4 частинах, 1934 — 1935); Kompositor International (Mainz) 51581
- Концерт для скрипки та оркестру № 2 (1936); Kompositor International (Mainz) 52700
- Струнний квартет № 5 (1941);SCHOTT ED 8128
- 24 прелюдії для скрипки та фортепіано (1941 — 1942); SCHOTT ED 7940
Примітки
- Grove Music Online — OUP.
- Большая российская энциклопедия — Москва: Большая российская энциклопедия, 2004.
- MusicBrainz — MetaBrainz Foundation, 2000.
- Ник. А. Рославец о себе и своем творчестве // Современная музыка, 1924, № 5, с. 132. (рос.)
- Музыкальная энциклопедия. — М.: Советская энциклопедия, Советский композитор. Под ред. Ю. В. Келдыша. 1973—1982, стаття «Рославец Н. А.».(рос.)
Література
Українською мовою:
- Муха А. Композитори України та української діаспори — Довідник. К., Музична Україна 2004;
- Коменда О. Риси стилю творчості М. Рославця// Збірник матеріалів до українського мистецтвознавства ІМФЕ ім М. Рильського, вип. 3 К., 2003.
- Коменда О. Микола Рославець в контексті української культури// Українська культура — минуле, сучасне, шляху розвитку. Наук. записки РДГУ, т.9, К., 2004.
- Коменда О. І. Творчість М.Рославця в контексті становлення музичного модернізму: навч. посіб. ; вид. 2-ге, допов. Луцьк, 2015. 226 с. URL :
- Коменда О. І. Творчість М. Рославця в контексті становлення музичного модернізму: дис...канд. мистецтвознав.: 17.00.03; ІМФЕ ім. М.Т. Рильського НАН України. Київ, 2004.
- Ігор Роздобудько. Стародубщина у 20-30-х рр. 20-го ст. // Стародубщина. Нарис українського життя краю.
Іноземними мовами:
- Авраамов А. Дружественное открытое письмо композитору Н. Рославцу. «Музыка», 1915, № 215, с.192
- Браудо Е. «Организатор звуков». Н. Рославец. «Вестник работников искусств», 1925, № 12, с.14
- Сабанеев Л. Русские композиторы. II. Н. Рославец. «Парижский вестник», 31 марта 1926
- Калтат Л. О подлинно-буржуазной идеологии гр. Рославца. «Музыкальное образование», 1927, № 3/4, с. 32-43; нем. (сокращ.) пер.: Gojowy D. Neue sowjetische Musik der 20er Jahre. Laaber 1980, S.377-388
- Белый В. «Левая» фраза о музыкальной реакции (по поводу статьи Н. Рославца «Назад к Бетховену»). «Музыкальное образование», 1928, № 1, с. 43-47; нем. пер.: Gojowy D. Neue sowjetische Musik der 20er Jahre. Laaber 1980, S. 371—376
- Мясковский Н. Собрание материалов в двух томах, т. 2. M. 1964
- Каратыгин В. Избранные статьи. Л., 1965
- Gojowy D. N. A. Roslavec, ein früher Zwölftonkomponist. «Die Musikforschung» 22 (1969), S. 22-38
- Gojowy D. Sowjetische Avantgardisten. Musik und Bildung 1969, S. 537—542
- История музыки народов СССР, т. 1. M. 1970
- Slonimsky N. Music since 1900. 4th edition. N.Y., 1971
- Gojowy D. Neue sowjetische Musik der 20er Jahre. Laaber 1980
- Lobanova M. L'eredità die N. A. R. ne campo della teoria musicale. «Musica/Realtà» 12 (1983), p. 41-64; венг. пер.: Magyar Zene, 1987, № 3, 230—243
- Лобанова М. Найденные рукописи Н. Рославца. «Советская музыка», 1989, № 10, с. 32
- Лобанова М. О наследии и научной добросовестности. «Советская музыка», 1990, № 10, с. 113—116
- Лобанова М. Почти детективная история. «Музыкальная газета», 1990, № 4 (18), с. 8 (перепечатано в «Российской музыкальной газете», 1990, № 5, с. 4
- Wehrmeyer A. Studien zum russischen Musikdenken um 1920. Frankfurt/Main usw.: Peter Lang, 1991, S. 139ff.
- Gojowy D. Sinowi Borissowitsch im Keller entdeckt. Sowjetische Musikwissenschaft in der Perestrojka. «Das Orchester» 39 (1991), H. 11, S. 1224
- Gojowy D. Wiederentdeckte Vergangenheit. Die russisch-sowjetische Avantgarde der 10er und 20er Jahre rehabilitiert? — In: Neue Musik im politischen Wandel. Veröffentlichungen des Darmstädter Instituts für Neue Musik und musikalische Erziehung, Bd. 32. Mainz 1991, S. 9-22
- Internationale Musik-Festivals Heidelberg 1991 und 1992. Russische Avantgarde. Musikavantgarde im Osten Europas. Dokumentation — Kongressbericht". Heidelberg 1992
- McKnight Ch. Nikolaj Roslavets. Diss. Cornell Univ., Ithaca/N.Y., 1994
- Lobanova M. Nikolaj Roslawez. Biographie eines Künstlers — Legende, Lüge, Wahrheit. «Visionen und Aufbrüche. Zur Krise der modernen Musik 1908—1933». Hrsg. von W. Gruhn u.a. Kassel 1994, S. 45-62
- Lobanova M. Der Fall Nikolaj Roslawez. «Die Neue Zeitschrift für Musik» 1995, Nr. 1; S. 40-43
- Lobanova M. Nikolaj Roslavetz — Ein Schicksal unter der Diktatur. «Verfemte Musik. Komponisten in den Diktaturen unseres Jahrhunderts. Dokumentation des Kolloquiums vom 9.-12. Januar 1993 in Dresden». Hrsg. von J. Braun, H. T. Hoffmann und V. Karbusicky. Frankfurt/Main usw.: Peter Lang, 1995, S. 159—176; 2. Auflage: 1998
- Lobanova M. Nikolaj Andreevič Roslavec und die Kultur seiner Zeit. Mit einem Vorwort von György Ligeti. Frankfurt/Main usw.: Peter Lang, 1997
- Hust Chr. Tonalitätskonstruktion in den Klaviersonaten von N. A. Roslavec. «Die Musikforschung» 54 (2001), S. 429—437
- Lobanova M. «Das neue System der Tonorganisation» von Nikolaj Andreevič Roslavec. «Die Musikforschung» 54 (2001), S. 400—428
- Лобанова М. Страсти по Николаю Рославцу. «Российская музыкальная газета», 2002, № 10, с.7
- Lobanova M. Mystiker • Magier • Theosoph • Theurg: Alexander Skrjabin und seine Zeit. Hamburg 2004, S. 189—232
- Lobanova M. Nicolaj Roslavec und sein tragisches Erbe. «Musikgeschichte in Mittel- und Osteuropa. Mitteilungen der internationalen Arbeitsgemeinschaft an der Universität Leipzig», H. 10. Leipzig 2005, S. 241—272
- Gojowy D. Musikstunden. Beobachtungen, Verfolgungen und Chroniken neuer Tonkunst. Köln 2008
- Лобанова М. Николай Андреевич Рославец и культура его времени. — СПб.: Петроглиф, 2011. — 352 с.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Mikola Andrijovich Roslavec nar 4 sichnya 1881 Surazh Chernigivska guberniya pom 23 serpnya 1944 Moskva ukrayinskij kompozitor skripal Takozh muzichnij kritik i gromadskij diyach Mikola Andrijovich RoslavecZobrazhennyaOsnovna informaciyaData narodzhennya4 sichnya 1881 1881 01 04 Misce narodzhennyaSurazhData smerti23 serpnya 1944 1944 08 23 63 roki Misce smertiMoskvaPrichina smertiinsult 1 PohovannyaVagankovske kladovisheGromadyanstvoSRSRProfesiyikompozitor muzikoznavec skripal pedagogOsvitaMoskovska derzhavna konservatoriya imeni Petra Chajkovskogo 2 1 VchiteliAbaza Arkadij Maksimovich 1 Vasilenko Sergij Nikiforovich 1 2 Grzhimali Ivan Vojcehovich 1 2 d 2 i Ippolitov Ivanov Mihajlo Mihajlovich 2 InstrumentiskripkaZhanriklasichna muzika 3 romans 3 2 simfonichna muzika 3 koncert 3 i kamerna muzika 3 Fajli u VikishovishiBiografiyaNarodivsya 24 grudnya 1880 r s s 4 sichnya 1881 v m Surazh na Chernigivshini suchasna Bryanska obl Jogo profesijna pidgotovka pochalas v 1890 i rokah v Kursku v muzichnih klasah Rosijskogo muzichnogo tovaristva U 1901 vin viyihav v Moskvu Tam vin v 1901 abo 1902 r vstupiv do konservatoriyi i zakinchiv yiyi po klasu kompoziciyi ta ta klas skripki Ivana Grzhimali v 1912 r z Velikoyu sribnoyu medallyu Roslavec vidrazu vvijshov v muzichnij svit yak serjoznij hudozhnik i proyaviv sebe yak avangardist iz avangardistiv v toj chas koli revolyucijni ideyi kompozitoriv livoyi oriyentaciyi she tilki pochali narodzhuvatis v umah yih tvorciv Vin pochinayuchi z 1913 r vpevneno zayaviv pro sebe yak zrilij gliboko mislyachij majster z vlasnim stilem i originalnoyu kompozitorskoyu tehnikoyu TvorchistIntensivna intelektualna robota z vesni 1912 po vesnu 1913 r dala svoyi plodi odin za odnim z yavlyalis v 1910 i rr jogo tvori vokalnij cikl Sumni pejzazhi za P Verlenom 1913 Pershij strunnij kvartet 1913 simfonichna poema V chasi novolunnya 1913 Noktyurn dlya arfi goboya dvoh altiv i violoncheli 1913 Tri i Chotiri tvori dlya golosu i fortepiano 1913 1914 Persha skripkova 1913 Persha i druga fortepianni sonati 1914 1916 i bagato drugih kompoziciyi perevazhno v kamernomu zhanri Sut novaciyi Roslavcya polyagala v stvorenni osoblivoyi sistemi visotnoyi organizaciyi muziki tehniki sintetakordu dvanadcyatitonovoyi serijnosti Priblizno v toj samij chas riznimi shlyahami dijshli z odniyeyi storoni Ye Golishev I Stravinskij M Obuhov I Vishnegradskij a z drugoyi storoni i znachno piznishe kompozitori novovidenskoyi shkoli A Vebern A Shenberg A Berg na Zahodi Zaklavshi osnovi novoyi kompozitorskoyi tehniki voni zrobili perevorot v muzichnomu rozuminni Gromadska robotaV 1917 1918 rr Roslavec buv pershim predstavnikom Radi robochih silskih i soldatskih deputativ v misti Yelci V 1919 m keruvav pravlinnya Moskovskogo gubernskogo upravlinnya ros Vserossijskogo obedineniya rabotnikov iskusstv V 1921 1923 rr Roslavec staye profesorom ta rektorom Harkivskogo muzichnogo institutu i zaviduvav Narkomprosa USRR V ci roki vin odnim iz pershih stav propaguvati v Radyanskomu Soyuzi tvorchist novovidenciv A Veberna i A Shenberga V cej chas vin vpershe skomponuvav vokalno instrumentalnij cikl na slova T Shevchenka V 1923 1930 h rr Roslavec redaktor Golovnogo repertuarnogo komitetu upovnovazhenij Glavlitu po Derzhavnomu muzichnomu vidavnictvu vikladach Moskovskogo muzichnogo politehnikumu Diyalnist jogo tisno zv yazana z ASM Asociaciya suchasnoyi muziki cillyu yakoyi bulo rozvinuti novi napravlennya vitchiznyanoyi muziki tudi vhodili N Myaskovskij B Asaf yev V Sherbachev A Aleksandrov V Bilyayev V Derzhanovskij S Fejnberg D Shostakovich v Ukrayini B Lyatoshinskij golova V Kosenko L Lisovskij B Novosadskij tosho Roslavec buv blizkim znajomim z V Mayakovskim jogo peru nalezhat vokalnij cikl na slova peterburzkih egofuturistiv Odnak kompozitor yakij krokuvav svoyeyu dorogoyu ne povnistyu vpisuvavsya v yihnye kolo Misce golovuyuchogo zemnoyi kuli vid sekciyi muziki v yih ryadu zajnyav Pislya revolyucijnih podij i Zhovtnevogo perevorotu Roslavec prodovzhiv pisati muziku v rusli znajdenogo metodu ce vokalnij cikl Plamennij krut 1920 Tretij kvartet 1920 Zapovit 1920 simfonichna poema Lyudina i more po Sh Bodleru 1921 P yat prelyudiyi dlya fortepiano 1921 1922 simfonichna poema Kinec svitla po 1922 P yata sonata dlya fortepiano 1923 Druga sonata dlya violoncheli i fortepiano 1924 Pershij skripkovij koncert 1925 i bagato drugih kamernih tvoriv RepresiyiKinec 20 h rr stali dlya kompozitora perelomnim etapom Zi storoni diyachiv RAPMa Rosijskoyi asociaciyi proletarskih muzik i Proletkulta sho vistupali za primitiv dlya mas Roslavec zaznav zvinuvachen v burzhuaznoyi ideologiyi Vin zmushenij buv pisati pokayannogo lista do vishezgadanoyi instanciyi Roslavec viyihav v Tashkent de v 1931 1933 rr pracyuvav muzichnim kerivnikom Radiocentra zaviduvav muzichnu chastinu i diriguvav postanovki Uzbeckogo muzichnogo teatru Napisanij nim pershij uzbeckij balet pantomima Pahta Hlopok buv postavlenij v Tashkenti v 1933 r Potim vin vernuvsya v Moskvu i prodovzhiv sluzhbu v riznih derzhavnih zakladah Stvorena nim v cej chas muzika profesijno napisana ale vzhe bez tvorchogo polotu V 1938 cherez vazhku hvorobu insult ominuv areshtu Pomer vin 23 serpnya 1944 pislya drugogo insultu Pohovanij na Vagankivskomu kladovishi Roslavec i UkrayinaDo cogo chasu isnuyut rozbizhnosti vidnosno miscya narodzhennya Roslavcya yake v riznih vidannyah ukazuyetsya po riznomu Tak inodi vkazuyetsya selo Kozarichi suchasnogo Gordiyivskogo rajonu Bryanskoyi oblasti sam Roslavec u svoyij avtobiografiyi miscem narodzhennya ukazuvav gluhe napivukrayinske napivbiloruske mistechko Dushatin kolishnoyi Chernigivskoyi guberniyi teper u Surazkomu rajoni Bryanshini Na Dushatin yak misce narodzhennya Roslavcya vkazuye i radyanska Muzichna enciklopediya Suchasna doslidnicya M M Lobanova zaznachaye sho Roslavec u radyanski roki zmushenij buv prihovuvati svoye spravzhnye pohodzhennya i takim chinom navedeni yim v avtobiografiyi dani ne ye pravdivimi i spravzhnim miscem jogo narodzhennya ye Surazh Ale v bud yakomu razi dostojmenno sho narodivsya Mikola Roslavec na Starodubshini teritoriyi kolishnoyi ukrayinskoyi Getmanshini yaka ye zaraz chastinoyu Bryanskoyi oblasti Rosiyi U svoyij Avtobiografiyi Roslavec zaznachav sho do dvanadcyati rokiv vin vikonuvav vidpovidni viku selyanski roboti dopomagav starshim u poli na sinokosi v sadu pas hudobu osoblivo lyubiv voditi konej u nichne V rodu Roslavcya bulo bagato umilciv samouchok muzikantiv ta skripaliv Pid vplivom ridnogo dyadka vzhe u vici 7 8 rokiv Mikola zakohavsya u skripku ta vivchivsya grati na nij na sluh Z 1893 go roku vin uzhe zaroblyaye na zhittya vlasnoyu praceyu najmayetsya na sluzhbu v dribni kancelyariyi yide v Ukrayinu ale skriz de mozhlivo namagayetsya zdobuti krashu muzichnu osvitu beruchi napriklad u Konotopi uroki u vesilnogo skripalya yevreya U Kursku jomu poshastilo potrapiti u muzichni klasi Rosijskogo Muzichnogo Tovaristva pislya zakinchennya yakih u 1901 mu roci vin yide do Moskvi de postupaye do konservatoriyi Po klasu kompoziciyi u konservatoriyi vin navchayetsya u Oleksandra Ilyinskogo ta Sergiya Vasilenka a klas skripki jomu vikladaye I Grzhimali 1912 go roku Roslavec zakinchuye konservatoriyu z Velikoyu sribnoyu medallyu V Ukrayinu Roslavec povertayetsya 1921 go roku i potraplyaye do Harkova todishnoyi ukrayinskoyi stolici de zajmaye posadu rektora ta profesora Harkivskogo muzichnogo institutu i odnochasno zaviduye viddilom hudozhnogo vihovannya Narodnogo komisariatu osviti URSR Roslavec stvoryuye vokalno instrumentalnij cikl na slova Tarasa Shevchenka pokladaye na muziku jogo Zapovit ale vodnochas ne vidmovlyayetsya j vid tendencij zahidnoyevropejskogo mistectva propaguyuchi v Radyanskomu Soyuzi tvorchist tak zvanih novovidenciv A Veberna A Shonberga ta A Berga Razom z nimi Mikola Roslavec robit spravzhnij perevorot u togochasnomu muzichnomu rozuminni zakladayuchi osnovi novoyi kompozitorskoyi tehniki Sut novaciyi Roslavcya polyagala u stvorenni osoblivoyi sistemi visotnoyi organizaciyi muziki dvanadcyatitonovoyi serijnosti Muzichni tvori Roslavcya ciyeyi pori simfonichna poema Lyudina i more po Sh Bodleru 1921 P yat prelyudij dlya fortepiano 1921 1922 simfonichna poema Kinec svitu po P Lafargu 1922 P yata sonata dlya fortepiano 1923 Druga sonata dlya violoncheli ta fortepiano 1924 Pershij skripkovij koncert 1925 i bagato inshih kamernih tvoriv zmusili pisati pro nogo v najavtoritetnishih muzichnih vidannyah togo chasu majsternist tehnichna doskonalist u vikonanni nadzvichajna perekonanist avtora u svoyih principah vse ce visunulo teper jogo v pershi ryadi kompozitoriv SRSR Ale zalizna zavisa potrohi vzhe zatulyala vid gromadyan Radyanskoyi derzhavi shlyah na Zahid V Ukrayini stalo vazhko otrimuvati novu informaciyu pro muzichne zhittya u Yevropi tozh 1923 go roku Mikola Roslavec znovu perebirayetsya do Moskvi de vse taki isnuvala yakas mozhlivist zalishatisya u kursi tih podij sho vidbuvayutsya na Zahodi Tim ne mensh vvazhaye Roslavcya svoyim i suchasna Ukrayina zgaduyuchi pro nogo u chislennih vidannyah yak pro ukrayinskogo ta rosijskogo kompozitora skripalya muzichnogo kritika i diyacha TvoriSimfoniya c moll 1910 i rr Kompositor International Mainz 51585 U godini Molodogo misyacya V chasy Novoluniya simfonichna poema 1912 1913 SCHOTT ED 8107 Nebo ta Zemlya misteriya po Bajronu 1912 Strunnij kvartet 1 1913 SCHOTT ED 8126 Sonata dlya skripki ta fortepiano 1 1913 Tri etyudi dlya fortepiano 1914 SCHOTT ED 7907 Sonata dlya fortepiano 1 1914 SCHOTT ED 7941 Sonata dlya fortepiano 2 1916 SCHOTT ED 8391 Sonata dlya skripki ta fortepiano 2 1917 SCHOTT ED 8043 P yat prelyudij dlya fortepiano 1919 1922 SCHOTT ED 7907 Strunnij kvartet 3 1920 SCHOTT ED 8127 Fortepianne trio 2 1920 SCHOTT ED 8059 Sonata dlya skripki ta fortepiano 4 1920 SCHOTT ED 8044 Fortepianne trio 3 1921 SCHOTT ED 8035 Sonata dlya violoncheli ta fortepiano 1 1921 SCHOTT ED 8038 Lyudina ta more simfonichna poema za Bodlerom 1921 vtrachena Rozdum Razdume dlya violoncheli ta fortepiano 1921 Simfoniya v chotiroh chastinah imovirno Simfoniya 1 1922 fragmenti partituri Sonata dlya violoncheli ta fortepiano 2 1922 SCHOTT ED 8039 Sonata dlya fortepiano 5 1923 SCHOTT ED 8392 Koncert dlya skripki ta orkestru 1 1925 SCHOTT ED 7823 partitura SCHOTT ED 7824 klavir Kamerna simfoniya nezavershena 1926 vidoma u vilnij versiyi Sonata dlya alta ta fortepiano 1 1926 SCHOTT ED 8177 Zhovten Oktyabr kantata 1927 Fortepianne trio 4 1927 SCHOTT ED 8036 Sonata dlya skripki ta fortepiano 6 1930 i rr SCHOTT ED 8431 Sonata dlya alta ta fortepiano 2 1930 i rr SCHOTT ED 8178 Maslyanka Pahta Hlopok balet pantomima 1931 1932 Uzbekistan simfonichna poema 1932 zbereglisya fragmenti Kamerna simfoniya dlya 18 vikonavciv v 4 chastinah 1934 1935 Kompositor International Mainz 51581 Koncert dlya skripki ta orkestru 2 1936 Kompositor International Mainz 52700 Strunnij kvartet 5 1941 SCHOTT ED 8128 24 prelyudiyi dlya skripki ta fortepiano 1941 1942 SCHOTT ED 7940PrimitkiGrove Music Online OUP d Track Q30532476d Track Q217595 Bolshaya rossijskaya enciklopediya Moskva Bolshaya rossijskaya enciklopediya 2004 d Track Q1768199d Track Q649d Track Q5061737 MusicBrainz MetaBrainz Foundation 2000 d Track Q14005d Track Q54837d Track Q952204 Nik A Roslavec o sebe i svoem tvorchestve Sovremennaya muzyka 1924 5 s 132 ros Muzykalnaya enciklopediya M Sovetskaya enciklopediya Sovetskij kompozitor Pod red Yu V Keldysha 1973 1982 stattya Roslavec N A ros LiteraturaUkrayinskoyu movoyu Muha A Kompozitori Ukrayini ta ukrayinskoyi diaspori Dovidnik K Muzichna Ukrayina 2004 Komenda O Risi stilyu tvorchosti M Roslavcya Zbirnik materialiv do ukrayinskogo mistectvoznavstva IMFE im M Rilskogo vip 3 K 2003 Komenda O Mikola Roslavec v konteksti ukrayinskoyi kulturi Ukrayinska kultura minule suchasne shlyahu rozvitku Nauk zapiski RDGU t 9 K 2004 Komenda O I Tvorchist M Roslavcya v konteksti stanovlennya muzichnogo modernizmu navch posib vid 2 ge dopov Luck 2015 226 s URL Komenda O I Tvorchist M Roslavcya v konteksti stanovlennya muzichnogo modernizmu dis kand mistectvoznav 17 00 03 IMFE im M T Rilskogo NAN Ukrayini Kiyiv 2004 Igor Rozdobudko Starodubshina u 20 30 h rr 20 go st Starodubshina Naris ukrayinskogo zhittya krayu Inozemnimi movami Avraamov A Druzhestvennoe otkrytoe pismo kompozitoru N Roslavcu Muzyka 1915 215 s 192 Braudo E Organizator zvukov N Roslavec Vestnik rabotnikov iskusstv 1925 12 s 14 Sabaneev L Russkie kompozitory II N Roslavec Parizhskij vestnik 31 marta 1926 Kaltat L O podlinno burzhuaznoj ideologii gr Roslavca Muzykalnoe obrazovanie 1927 3 4 s 32 43 nem sokrash per Gojowy D Neue sowjetische Musik der 20er Jahre Laaber 1980 S 377 388 Belyj V Levaya fraza o muzykalnoj reakcii po povodu stati N Roslavca Nazad k Bethovenu Muzykalnoe obrazovanie 1928 1 s 43 47 nem per Gojowy D Neue sowjetische Musik der 20er Jahre Laaber 1980 S 371 376 Myaskovskij N Sobranie materialov v dvuh tomah t 2 M 1964 Karatygin V Izbrannye stati L 1965 Gojowy D N A Roslavec ein fruher Zwolftonkomponist Die Musikforschung 22 1969 S 22 38 Gojowy D Sowjetische Avantgardisten Musik und Bildung 1969 S 537 542 Istoriya muzyki narodov SSSR t 1 M 1970 Slonimsky N Music since 1900 4th edition N Y 1971 Gojowy D Neue sowjetische Musik der 20er Jahre Laaber 1980 Lobanova M L eredita die N A R ne campo della teoria musicale Musica Realta 12 1983 p 41 64 veng per Magyar Zene 1987 3 230 243 Lobanova M Najdennye rukopisi N Roslavca Sovetskaya muzyka 1989 10 s 32 Lobanova M O nasledii i nauchnoj dobrosovestnosti Sovetskaya muzyka 1990 10 s 113 116 Lobanova M Pochti detektivnaya istoriya Muzykalnaya gazeta 1990 4 18 s 8 perepechatano v Rossijskoj muzykalnoj gazete 1990 5 s 4 Wehrmeyer A Studien zum russischen Musikdenken um 1920 Frankfurt Main usw Peter Lang 1991 S 139ff Gojowy D Sinowi Borissowitsch im Keller entdeckt Sowjetische Musikwissenschaft in der Perestrojka Das Orchester 39 1991 H 11 S 1224 Gojowy D Wiederentdeckte Vergangenheit Die russisch sowjetische Avantgarde der 10er und 20er Jahre rehabilitiert In Neue Musik im politischen Wandel Veroffentlichungen des Darmstadter Instituts fur Neue Musik und musikalische Erziehung Bd 32 Mainz 1991 S 9 22 Internationale Musik Festivals Heidelberg 1991 und 1992 Russische Avantgarde Musikavantgarde im Osten Europas Dokumentation Kongressbericht Heidelberg 1992 McKnight Ch Nikolaj Roslavets Diss Cornell Univ Ithaca N Y 1994 Lobanova M Nikolaj Roslawez Biographie eines Kunstlers Legende Luge Wahrheit Visionen und Aufbruche Zur Krise der modernen Musik 1908 1933 Hrsg von W Gruhn u a Kassel 1994 S 45 62 Lobanova M Der Fall Nikolaj Roslawez Die Neue Zeitschrift fur Musik 1995 Nr 1 S 40 43 Lobanova M Nikolaj Roslavetz Ein Schicksal unter der Diktatur Verfemte Musik Komponisten in den Diktaturen unseres Jahrhunderts Dokumentation des Kolloquiums vom 9 12 Januar 1993 in Dresden Hrsg von J Braun H T Hoffmann und V Karbusicky Frankfurt Main usw Peter Lang 1995 S 159 176 2 Auflage 1998 Lobanova M Nikolaj Andreevic Roslavec und die Kultur seiner Zeit Mit einem Vorwort von Gyorgy Ligeti Frankfurt Main usw Peter Lang 1997 Hust Chr Tonalitatskonstruktion in den Klaviersonaten von N A Roslavec Die Musikforschung 54 2001 S 429 437 Lobanova M Das neue System der Tonorganisation von Nikolaj Andreevic Roslavec Die Musikforschung 54 2001 S 400 428 Lobanova M Strasti po Nikolayu Roslavcu Rossijskaya muzykalnaya gazeta 2002 10 s 7 Lobanova M Mystiker Magier Theosoph Theurg Alexander Skrjabin und seine Zeit Hamburg 2004 S 189 232 Lobanova M Nicolaj Roslavec und sein tragisches Erbe Musikgeschichte in Mittel und Osteuropa Mitteilungen der internationalen Arbeitsgemeinschaft an der Universitat Leipzig H 10 Leipzig 2005 S 241 272 Gojowy D Musikstunden Beobachtungen Verfolgungen und Chroniken neuer Tonkunst Koln 2008 Lobanova M Nikolaj Andreevich Roslavec i kultura ego vremeni SPb Petroglif 2011 352 s ISBN 978 5 98712 059 0