«Пікова дама» (рос. Пиковая дама), також «Винова краля» — повість російського письменника Олександра Пушкіна з містичними елементами, що послужила джерелом сюжету однойменної опери П. І. Чайковського. У жанровому відношенні повість примикає до таких (незакінчених) задумів Пушкіна, як «Єгипетські ночі», і знаменитий уривок . Повість неодноразово екранізована.
![]() Сторінка першого видання «Пікової дами» 1834 року. | |
Автор | О. С. Пушкін |
---|---|
Назва мовою оригіналу | (рос.)Пиковая дама |
Мова | російська |
Жанр | d |
Видано | 1834 |
Перекладач(і) | Борис Ткаченко (1937) |
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlV5THlWRU1DVTVNeVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNReVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNSRjhsUkRFbE9ETmZKVVF3SlVJMEpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkRKVVF3SlVJd1h5VkVNQ1ZDTXlWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ01DVkVNU1U0TkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDT0M1cWNHY3ZNekF3Y0hndEpVUXdKVGt6SlVRd0pVSTFKVVF4SlRnd0pVUXdKVUpESlVRd0pVSXdKVVF3SlVKRUpVUXdKVUpFWHlWRU1TVTRNMThsUkRBbFFqUWxSREFsUWtVbFJEQWxRa01sUkRBbFFqQmZKVVF3SlVJekpVUXhKVGd3SlVRd0pVSXdKVVF4SlRnMEpVUXdKVUk0SlVRd0pVSkVKVVF3SlVJNExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Сюжет
Сюжет повісті обігрує улюблену Пушкіним (як і іншими романтиками) тему непередбачуваної долі, фортуни, року. Молодий військовий інженер німець Германн веде скромне життя і збирає стан, він навіть не бере в руки карт і обмежується лише спостереженням за грою. Його приятель Томський розповідає історію про те, як його бабуся-графиня, будучи в Парижі, програла велику суму в карти. Вона спробувала взяти в борг у графа Сен-Жермена, але замість грошей той розкрив їй секрет трьох виграшних карт. Графиня, завдяки секрету, повністю відігралася.
Германн, спокусивши її вихованку, Лізу, проникає в спальню до графині, благаннями і погрозами намагаючись вивідати заповітну таємницю. Побачивши Германна, озброєного пістолетом (який, як з'ясувалося згодом, виявився незарядженим), графиня помирає від серцевого нападу. На похороні Германну здається, що покійна графиня відкриває очі і кидає на нього погляд. Вночі її привид з'являється Германну і каже, що три карти («трійка, сімка, туз») принесуть йому виграш, але він не повинен ставити більше однієї картки на добу. Друга умова — він повинен одружитися з Лізою. Останню умову Германн згодом не виконав. Три карти стають для Германна нав'язливою ідеєю:
…Побачивши молоду дівчину, він говорив: «Яка вона струнка!.. Справжня трійка червона». У нього запитували: котра година, він відповідав: — «без п'яти хвилин сімка». — Всякий пузатий чоловік нагадував йому туза. Трійка, сімка, туз — переслідували його уві сні, приймаючи всі можливі види: трійка цвіла перед ним в образі пишного грандифлора, сімка представлялася готичними воротами, туз величезним павуком. Всі думки його злилися в одну, — скористатися таємницею, яка дорого йому коштувала…
До Петербурга приїжджає знаменитий картяр мільйонер Чекалинський. Германн ставить весь свій капітал (47 тисяч рублів) на трійку, виграє і подвоює його. Наступного дня він ставить всі свої гроші (94 тисячі рублів) на сімку, виграє і знову подвоює капітал. Третього дня Германн ставить гроші (188 тисяч рублів) на туза. Випадає туз. Германн думає, що переміг, але Чекалинський каже, що дама Германна програла. Якимось неймовірним чином Германн помилився — поставив гроші на даму замість туза. Германн бачить на карті пікову даму, яка нагадує йому графиню, вона посміхається і підмигує. Розорений Германн потрапляє в лікарню для душевнохворих, де ні на що не реагує і щохвилинно «бурмоче незвичайно скоро: — Трійка, сімка, туз! Трійка, сімка, дама!..»
Робота над повістю
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WkM5a01pOGxSREFsT1RNbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrSWxSREVsT1RZbFJERWxPRFlsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtRbFJEQWxRakFsTWtOZkpVUXdKVGxFSlVRd0pVSXdKVVF4SlRneUpVUXdKVUl3SlVRd0pVSkNKVVF4SlRrMkpVUXhKVGhHWHlWRU1DVTVSaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TWlWRU1TVTRNQ1ZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ01DNXFjR2N2TWpBd2NIZ3RKVVF3SlRrekpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkNKVVF4SlRrMkpVUXhKVGcySlVRd0pVSTRKVVF3SlVKRUpVUXdKVUl3SlRKRFh5VkVNQ1U1UkNWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNRaVZFTVNVNU5pVkVNU1U0Umw4bFJEQWxPVVlsUkRBbFFqVWxSREVsT0RJbFJERWxPREFsUkRFbE9UWWxSREFsUWpJbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqQXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Сюжет «Пікової дами» був підказаний Пушкіну молодим князем Голіциним, який, програвшись, повернув собі програне, поставивши за порадою своєї бабусі на три карти, колись підказані їй Сен-Жерменом. Ця бабуся — відома в московському суспільстві «вусата княгиня» Н. П. Голіцина, уроджена Чернишова, мати московського губернатора .
Повість в манері Гофмана і Нодьє писалася Пушкіним, приблизно, з осені 1833 року в Болдіні. Рукописний текст не зберігся. Опублікована у 2-му номері «Бібліотеки для читання» за 1834 рік і, згідно щоденникового запису автора, вона мала неабиякий успіх у читаючої публіки: «Моя „Пікова дама“ у великій моді. Гравці понтують на трійку, сімку, туза» (квітень 1834).
Вплив і алюзії
«Пікова дама» відкриває собою низку творів російських класиків на тему «злочину і покарання»: безпринципний молодий чоловік — росіянин Растіньяк — заради матеріального збагачення рухається «вниз» (спокушання Лізи, залякування старої), однак замість очікуваного успіху за фатальним збігом подій втрачає не тільки благополуччя, але й психічне здоров'я (що особливо лякало Пушкіна: «Не дай мені Бог збожеволіти…»).
«Пікова дама» — один з перших творів російською мовою, що мав успіх в Європі. Французькою мовою її перекладали такі класики, як Проспер Меріме і Андре Жід. До Чайковського оперу на цей сюжет написав австрієць Франц фон Зуппе (1864). Повість не раз екранізувалася, в тому числі Яковом Протазановим у 1916 році і Ігорем Масленниковим. Англомовна екранізація брала участь у третьому Каннському кінофестивалі (1949). З 1996 року в театрі Вахтангова в Москві йде поставлений Петром Фоменком за мотивами повісті однойменний спектакль.
Ім'я головного героя
У тексті повісті головний герой названий Германном, без вказівки на те, що це ім'я чи прізвище. Згідно поширеній думці, це саме прізвище, незважаючи на те, що в німецькій мові ім'я Hermann зустрічається набагато частіше, ніж прізвище. На користь цього проводяться наступні аргументи:
- В російській мові німецьке ім'я Hermann зазвичай транскрибується як Герман.
- Інші учасники гри в повісті названі тільки за прізвищем, і звертаються один до одного на прізвище.
Однак, д. ф. н. В. А. Балашова доводить, що це саме ім'я:
- У рукописних чернетках герой названий Германом; можливо, друге «н» було додано видавцями під впливом німецького написання.
- Фраза «його звуть Германном» включає в себе конструкцію «звати + орудний відмінок», яка в російській мові того часу вживалася тільки з ім'ям; в інших творах Пушкін також слідує цьому правилу.
- Кюхельбекер, вільно володівший німецькою мовою, у своєму щоденнику називає героя повісті Германом, тобто наявність подвійного «н» не грала для нього визначальної ролі.
Як зауважив філолог, професор , прізвище Германн містить «німецьку семантику Herr Mann („Пан людина“)».
Ту ж паралель обігрує російський драматург у своїй п'єсі DREISIEBENAS (ТРІЙКАСІМКАТУЗ).
Саме на честь цього пушкінського героя, зі слів його власного батька, був названий другий космонавт планети Земля — Герман Титов — проте (очевидно, в силу традицій) його ім'я за документами пишеться з однією Н.
***
Протягом усієї повісті Пушкін називає стару «Графиня ***», хоча неважко здогадатися, що її ім'я — графиня Анна Федотівна Томська:
«… він розважливий, ось і все! — зауважив Томський. — А якщо хто для мене незрозумілий, так це моя бабуся графиня Анна Федотівна»
«Так, чорта з два! — відповідав Томський, — у неї було четверо синів, у тому числі і мій батько»
Думки і оцінки
- Владислав Ходасевич зближав «Пікову даму» з іншими пушкінськими творами про «зіткнення людської особистості з темними силами»:
До розмови з графинею Германн сам ішов назустріч чорній силі. Коли ж графиня померла, він подумав, що задум його валиться, що все скінчено і життя відтепер піде по-старому, з тим же капітальцем і недоторканими відсотками. Але тут ролі перемістилися: з нападника він перетворився на об'єкт нападу. Мертва стара з'явилася до нього. «Я прийшла до тебе проти своєї волі, — мовила вона твердим голосом, — але мені наказано виконати твоє прохання» і т. д. Однак ті, з чиєї волі вона прийшла виконати волю Германна, насміялися над ним: не назвали йому дві вірних карти і одну, останню, найбільшу — невірну, не то в останню, рішучу мить підштовхнули його руку і змусили програти все. Як би того не було, звели майже на граничну висоту — і зіштовхнули вниз. І врешті-решт — доля Германна буквально та ж, що і доля Павла з Євгеном: він божеволіє.
- Дмитро Мирський виділяв «Пікову даму» з творів Пушкіна як «найкращий і найхарактерніший для нього твір у прозі»:
Викласти її коротко неможливо: це шедевр стислості. Як і «Повісті Бєлкіна», цей твір чистого мистецтва, цікавий тільки як ціле. По силі уяви вона перевершує все, що написав Пушкін в прозі: по напруженості вона схожа на стиснену пружину. За несамовитого своєму романтизму вона близька до «Гімну Чумі» і до вірша «Не дай мені Бог зійти з розуму». Але фантастичний романтичний сюжет ліг у бездоганну класичну форму, таку економну і стиснуту в своїй благородній наготі, що навіть Проспер Меріме, найбільш витончено-економний із французьких письменників, не наважився перевести її точно і причепив до свого французького перекладу всякі прикраси і пояснення, думаючи, мабуть, що нарощує м'ясо на сухому скелеті.
Український переклад
Українською мовою повість уперше видано 1937 року (під назвою «Пікова дама») видавництвом «Держлітвидав УРСР» у перекладі Б. Д. Ткаченка.
Екранізації
- (1910) — німий фільм. Режисер Петро Чардинін (за повістю «Пікова дама» і лібрето опери Петра Чайковського «Пікова дама»)
- «Пікова дама» (1916) — німий фільм. Режисер Яків Протозанов
- /«Pique Dame» (1918) (Німеччина). Режисер Артур Веллін
- (1922) — угорський фільм
- /«Pique Dame» (1927) (Німеччина). Режисер
- /«La dame de pique» (1937) (Франція). Режисер
- /«The Queen of Spades» (1949) (Велика Британія). Режисер Торолд Дікінсон
- /«The Queen of Spades» (Велика Британія). Режисер Джон Глін-Джонс
- /«Queen of Spades» (ТБ) (1950) (США) (серіал The Chevrolet Tele-Theatre)
- /«La dame de pique» (ТБ) (1958) (Франція). Режисер Стелла Лоренці
- «Пікова дама» (СРСР) (1960). Режисер — екранізація опери П. І. Чайковського
- /«La dame de pique» (1965) (Франція). Режисер Леонард Кейжель
- (ТБ) (1969) (СРСР). Режисер Петро Фоменко
- /«Dama pikowa». (ТВ) (1972) (Польща). Режисер Януш Моргенштерн
- /«Pique Dame» (1981) (ТБ) (ФРН) (за оперою П. І. Чайковського)
- «Пікова дама» (1982) — фільм Ігоря Масленникова
- «Пікова дама» (1987) — фільм-спектакль Петра Фоменка
- (1988) — фільм
- (ТБ) (1992) (Велика Британія). Режисер Пітер Маніура (фільм-опера П. І. Чайковського)
- (ТБ) (1999) (США). Режисер Брайан Лардж. Екранізація опери П. І. Чайковського
- (ТБ) (2002) (Нідерланди, Японія, Франція). Режисер Брайан Лардж. Екранізація опери П. І. Чайковського
- (фільм, 2016) — фільм Павла Лунгіна
Примітки
- Коломієць Л. В. Український художній переклад та перекладачі 1920–30-х років: Матеріали до курсу «Історія перекладу». — Вінниця : Нова Книга, 2015. — С. 37-38.
- Пікова дама. Германн. Таємниці Пушкіна. Процитовано 3 листопада 2015.
- В. А. Балашова. Как звали героя повести А. С. Пушкина «Пиковая дама»? // Русская речь. — 2005. — № 1. — С. 14-17.
- Лишний Пушкин. — М.:DirectMEDIA, 2014
- Он же. Персоноцентризм в классической русской литературе XIX в. Диалектика художественного сознания. — М.:DirectMEDIA, 2014
- «DREISIEBENAS» (ТРОЙКАСЕМЁРКАТУЗ), или «ПИКОВАЯ ДАМА» [ 21 лютого 2019 у Wayback Machine.] kolyada.ur.ru Процитовано 19 листопада 2019
Література
- Виноградов В. В. Стиль «Пиковой дамы» // Пушкин: Временник Пушкинской комиссии / АН СССР. Ин-т литературы. — М.; Л.: Изд-во АН СССР, 1936. — [Вып.] 2. — С. 74—147.
- Денисенко С. В. «Пиковая дама» в кинематографе // Все страхи мира: Horror в литературе и искусстве: Сб. статей / Институт русской литературы (Пушкинский дом) РАН, Псковский государственный университет, Тверской государственный университет. — СПб. — Тверь: Изд-во Марины Батасовой, 2015. — С. 226—232. — 384 с. — .
- Добин Е. С. Туз и дама (А. Пушкин «Пиковая дама») // История девяти сюжетов: рассказы литературоведа. — Л.: Советский писатель, 1976. — С. 355—365.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Pikova dama znachennya Pikova dama ros Pikovaya dama takozh Vinova kralya povist rosijskogo pismennika Oleksandra Pushkina z mistichnimi elementami sho posluzhila dzherelom syuzhetu odnojmennoyi operi P I Chajkovskogo U zhanrovomu vidnoshenni povist primikaye do takih nezakinchenih zadumiv Pushkina yak Yegipetski nochi i znamenitij urivok Povist neodnorazovo ekranizovana Pikova dama Storinka pershogo vidannya Pikovoyi dami 1834 roku AvtorO S PushkinNazva movoyu originalu ros Pikovaya damaMovarosijskaZhanrdVidano1834Perekladach i Boris Tkachenko 1937 Pikova dama u Vikishovishi Germann bilya budinku grafiniSyuzhetSyuzhet povisti obigruye ulyublenu Pushkinim yak i inshimi romantikami temu neperedbachuvanoyi doli fortuni roku Molodij vijskovij inzhener nimec Germann vede skromne zhittya i zbiraye stan vin navit ne bere v ruki kart i obmezhuyetsya lishe sposterezhennyam za groyu Jogo priyatel Tomskij rozpovidaye istoriyu pro te yak jogo babusya grafinya buduchi v Parizhi prograla veliku sumu v karti Vona sprobuvala vzyati v borg u grafa Sen Zhermena ale zamist groshej toj rozkriv yij sekret troh vigrashnih kart Grafinya zavdyaki sekretu povnistyu vidigralasya Germann spokusivshi yiyi vihovanku Lizu pronikaye v spalnyu do grafini blagannyami i pogrozami namagayuchis vividati zapovitnu tayemnicyu Pobachivshi Germanna ozbroyenogo pistoletom yakij yak z yasuvalosya zgodom viyavivsya nezaryadzhenim grafinya pomiraye vid sercevogo napadu Na pohoroni Germannu zdayetsya sho pokijna grafinya vidkrivaye ochi i kidaye na nogo poglyad Vnochi yiyi privid z yavlyayetsya Germannu i kazhe sho tri karti trijka simka tuz prinesut jomu vigrash ale vin ne povinen staviti bilshe odniyeyi kartki na dobu Druga umova vin povinen odruzhitisya z Lizoyu Ostannyu umovu Germann zgodom ne vikonav Tri karti stayut dlya Germanna nav yazlivoyu ideyeyu Pobachivshi molodu divchinu vin govoriv Yaka vona strunka Spravzhnya trijka chervona U nogo zapituvali kotra godina vin vidpovidav bez p yati hvilin simka Vsyakij puzatij cholovik nagaduvav jomu tuza Trijka simka tuz peresliduvali jogo uvi sni prijmayuchi vsi mozhlivi vidi trijka cvila pered nim v obrazi pishnogo grandiflora simka predstavlyalasya gotichnimi vorotami tuz velicheznim pavukom Vsi dumki jogo zlilisya v odnu skoristatisya tayemniceyu yaka dorogo jomu koshtuvala Do Peterburga priyizhdzhaye znamenitij kartyar miljoner Chekalinskij Germann stavit ves svij kapital 47 tisyach rubliv na trijku vigraye i podvoyuye jogo Nastupnogo dnya vin stavit vsi svoyi groshi 94 tisyachi rubliv na simku vigraye i znovu podvoyuye kapital Tretogo dnya Germann stavit groshi 188 tisyach rubliv na tuza Vipadaye tuz Germann dumaye sho peremig ale Chekalinskij kazhe sho dama Germanna prograla Yakimos nejmovirnim chinom Germann pomilivsya postaviv groshi na damu zamist tuza Germann bachit na karti pikovu damu yaka nagaduye jomu grafinyu vona posmihayetsya i pidmiguye Rozorenij Germann potraplyaye v likarnyu dlya dushevnohvorih de ni na sho ne reaguye i shohvilinno burmoche nezvichajno skoro Trijka simka tuz Trijka simka dama Robota nad povistyuKnyaginya Golicina prototip golovnoyi geroyini povisti Syuzhet Pikovoyi dami buv pidkazanij Pushkinu molodim knyazem Golicinim yakij progravshis povernuv sobi prograne postavivshi za poradoyu svoyeyi babusi na tri karti kolis pidkazani yij Sen Zhermenom Cya babusya vidoma v moskovskomu suspilstvi vusata knyaginya N P Golicina urodzhena Chernishova mati moskovskogo gubernatora Povist v maneri Gofmana i Nodye pisalasya Pushkinim priblizno z oseni 1833 roku v Boldini Rukopisnij tekst ne zberigsya Opublikovana u 2 mu nomeri Biblioteki dlya chitannya za 1834 rik i zgidno shodennikovogo zapisu avtora vona mala neabiyakij uspih u chitayuchoyi publiki Moya Pikova dama u velikij modi Gravci pontuyut na trijku simku tuza kviten 1834 Vpliv i alyuziyi Pikova dama vidkrivaye soboyu nizku tvoriv rosijskih klasikiv na temu zlochinu i pokarannya bezprincipnij molodij cholovik rosiyanin Rastinyak zaradi materialnogo zbagachennya ruhayetsya vniz spokushannya Lizi zalyakuvannya staroyi odnak zamist ochikuvanogo uspihu za fatalnim zbigom podij vtrachaye ne tilki blagopoluchchya ale j psihichne zdorov ya sho osoblivo lyakalo Pushkina Ne daj meni Bog zbozhevoliti Pikova dama odin z pershih tvoriv rosijskoyu movoyu sho mav uspih v Yevropi Francuzkoyu movoyu yiyi perekladali taki klasiki yak Prosper Merime i Andre Zhid Do Chajkovskogo operu na cej syuzhet napisav avstriyec Franc fon Zuppe 1864 Povist ne raz ekranizuvalasya v tomu chisli Yakovom Protazanovim u 1916 roci i Igorem Maslennikovim Anglomovna ekranizaciya brala uchast u tretomu Kannskomu kinofestivali 1949 Z 1996 roku v teatri Vahtangova v Moskvi jde postavlenij Petrom Fomenkom za motivami povisti odnojmennij spektakl Im ya golovnogo geroyaU teksti povisti golovnij geroj nazvanij Germannom bez vkazivki na te sho ce im ya chi prizvishe Zgidno poshirenij dumci ce same prizvishe nezvazhayuchi na te sho v nimeckij movi im ya Hermann zustrichayetsya nabagato chastishe nizh prizvishe Na korist cogo provodyatsya nastupni argumenti V rosijskij movi nimecke im ya Hermann zazvichaj transkribuyetsya yak German Inshi uchasniki gri v povisti nazvani tilki za prizvishem i zvertayutsya odin do odnogo na prizvishe Odnak d f n V A Balashova dovodit sho ce same im ya U rukopisnih chernetkah geroj nazvanij Germanom mozhlivo druge n bulo dodano vidavcyami pid vplivom nimeckogo napisannya Fraza jogo zvut Germannom vklyuchaye v sebe konstrukciyu zvati orudnij vidminok yaka v rosijskij movi togo chasu vzhivalasya tilki z im yam v inshih tvorah Pushkin takozh sliduye comu pravilu Kyuhelbeker vilno volodivshij nimeckoyu movoyu u svoyemu shodenniku nazivaye geroya povisti Germanom tobto nayavnist podvijnogo n ne grala dlya nogo viznachalnoyi roli Yak zauvazhiv filolog profesor prizvishe Germann mistit nimecku semantiku Herr Mann Pan lyudina Tu zh paralel obigruye rosijskij dramaturg u svoyij p yesi DREISIEBENAS TRIJKASIMKATUZ Same na chest cogo pushkinskogo geroya zi sliv jogo vlasnogo batka buv nazvanij drugij kosmonavt planeti Zemlya German Titov prote ochevidno v silu tradicij jogo im ya za dokumentami pishetsya z odniyeyu N Protyagom usiyeyi povisti Pushkin nazivaye staru Grafinya hocha nevazhko zdogadatisya sho yiyi im ya grafinya Anna Fedotivna Tomska vin rozvazhlivij os i vse zauvazhiv Tomskij A yaksho hto dlya mene nezrozumilij tak ce moya babusya grafinya Anna Fedotivna Tak chorta z dva vidpovidav Tomskij u neyi bulo chetvero siniv u tomu chisli i mij batko Dumki i ocinkiPushkin i pikova dama Grafiti Harkiv 2008 rik Vladislav Hodasevich zblizhav Pikovu damu z inshimi pushkinskimi tvorami pro zitknennya lyudskoyi osobistosti z temnimi silami Do rozmovi z grafineyu Germann sam ishov nazustrich chornij sili Koli zh grafinya pomerla vin podumav sho zadum jogo valitsya sho vse skincheno i zhittya vidteper pide po staromu z tim zhe kapitalcem i nedotorkanimi vidsotkami Ale tut roli peremistilisya z napadnika vin peretvorivsya na ob yekt napadu Mertva stara z yavilasya do nogo Ya prijshla do tebe proti svoyeyi voli movila vona tverdim golosom ale meni nakazano vikonati tvoye prohannya i t d Odnak ti z chiyeyi voli vona prijshla vikonati volyu Germanna nasmiyalisya nad nim ne nazvali jomu dvi virnih karti i odnu ostannyu najbilshu nevirnu ne to v ostannyu rishuchu mit pidshtovhnuli jogo ruku i zmusili prograti vse Yak bi togo ne bulo zveli majzhe na granichnu visotu i zishtovhnuli vniz I vreshti resht dolya Germanna bukvalno ta zh sho i dolya Pavla z Yevgenom vin bozhevoliye Dmitro Mirskij vidilyav Pikovu damu z tvoriv Pushkina yak najkrashij i najharakternishij dlya nogo tvir u prozi Viklasti yiyi korotko nemozhlivo ce shedevr stislosti Yak i Povisti Byelkina cej tvir chistogo mistectva cikavij tilki yak cile Po sili uyavi vona perevershuye vse sho napisav Pushkin v prozi po napruzhenosti vona shozha na stisnenu pruzhinu Za nesamovitogo svoyemu romantizmu vona blizka do Gimnu Chumi i do virsha Ne daj meni Bog zijti z rozumu Ale fantastichnij romantichnij syuzhet lig u bezdogannu klasichnu formu taku ekonomnu i stisnutu v svoyij blagorodnij nagoti sho navit Prosper Merime najbilsh vitoncheno ekonomnij iz francuzkih pismennikiv ne navazhivsya perevesti yiyi tochno i prichepiv do svogo francuzkogo perekladu vsyaki prikrasi i poyasnennya dumayuchi mabut sho naroshuye m yaso na suhomu skeleti Ukrayinskij perekladUkrayinskoyu movoyu povist upershe vidano 1937 roku pid nazvoyu Pikova dama vidavnictvom Derzhlitvidav URSR u perekladi B D Tkachenka Ekranizaciyi 1910 nimij film Rezhiser Petro Chardinin za povistyu Pikova dama i libreto operi Petra Chajkovskogo Pikova dama Pikova dama 1916 nimij film Rezhiser Yakiv Protozanov Pique Dame 1918 Nimechchina Rezhiser Artur Vellin 1922 ugorskij film Pique Dame 1927 Nimechchina Rezhiser La dame de pique 1937 Franciya Rezhiser The Queen of Spades 1949 Velika Britaniya Rezhiser Torold Dikinson The Queen of Spades Velika Britaniya Rezhiser Dzhon Glin Dzhons Queen of Spades TB 1950 SShA serial The Chevrolet Tele Theatre La dame de pique TB 1958 Franciya Rezhiser Stella Lorenci Pikova dama SRSR 1960 Rezhiser ekranizaciya operi P I Chajkovskogo La dame de pique 1965 Franciya Rezhiser Leonard Kejzhel TB 1969 SRSR Rezhiser Petro Fomenko Dama pikowa TV 1972 Polsha Rezhiser Yanush Morgenshtern Pique Dame 1981 TB FRN za operoyu P I Chajkovskogo Pikova dama 1982 film Igorya Maslennikova Pikova dama 1987 film spektakl Petra Fomenka 1988 film TB 1992 Velika Britaniya Rezhiser Piter Maniura film opera P I Chajkovskogo TB 1999 SShA Rezhiser Brajan Lardzh Ekranizaciya operi P I Chajkovskogo TB 2002 Niderlandi Yaponiya Franciya Rezhiser Brajan Lardzh Ekranizaciya operi P I Chajkovskogo film 2016 film Pavla LunginaPrimitkiKolomiyec L V Ukrayinskij hudozhnij pereklad ta perekladachi 1920 30 h rokiv Materiali do kursu Istoriya perekladu Vinnicya Nova Kniga 2015 S 37 38 Pikova dama Germann Tayemnici Pushkina Procitovano 3 listopada 2015 V A Balashova Kak zvali geroya povesti A S Pushkina Pikovaya dama Russkaya rech 2005 1 S 14 17 Lishnij Pushkin M DirectMEDIA 2014 On zhe Personocentrizm v klassicheskoj russkoj literature XIX v Dialektika hudozhestvennogo soznaniya M DirectMEDIA 2014 DREISIEBENAS TROJKASEMYoRKATUZ ili PIKOVAYa DAMA 21 lyutogo 2019 u Wayback Machine kolyada ur ru Procitovano 19 listopada 2019LiteraturaPikova dama u sestrinskih Vikiproyektah Fajli u Vikishovishi Vinogradov V V Stil Pikovoj damy Pushkin Vremennik Pushkinskoj komissii AN SSSR In t literatury M L Izd vo AN SSSR 1936 Vyp 2 S 74 147 Denisenko S V Pikovaya dama v kinematografe Vse strahi mira Horror v literature i iskusstve Sb statej Institut russkoj literatury Pushkinskij dom RAN Pskovskij gosudarstvennyj universitet Tverskoj gosudarstvennyj universitet SPb Tver Izd vo Mariny Batasovoj 2015 S 226 232 384 s ISBN 978 5 903728 94 7 Dobin E S Tuz i dama A Pushkin Pikovaya dama Istoriya devyati syuzhetov rasskazy literaturoveda L Sovetskij pisatel 1976 S 355 365