Цю сторінку запропоновано перейменувати на Лозоплетіння. Можливо, її поточна назва не відповідає нормам української мови або . Пояснення причин і обговорення — на сторінці . |
Лозоплетіння — ремесло з виготовлення доморобних господарсько-побутових та художніх виробів з різноманітної еластичної сировини. В Україні має багаті й давні традиції, особливо на Поліссі.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5qTDBGdVpISmxhbDlUYVcwbFF6UWxPRVJwSlVNMEpUaEVKVEpEWDAxbFpHRnVZVjhsTWpoRFpXZHNiMTh5TnlVeU9WOXdiR1YwWlY5NlpXcGxYeVV5T0d0dkpVTTFKVUV4WVhKbEpUSTVYMmx1WDJ0dkpVTTFKVUV4WlY4eE9UVXpMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFCYm1SeVpXcGZVMmx0SlVNMEpUaEVhU1ZETkNVNFJDVXlRMTlOWldSaGJtRmZKVEk0UTJWbmJHOWZNamNsTWpsZmNHeGxkR1ZmZW1WcVpWOGxNamhyYnlWRE5TVkJNV0Z5WlNVeU9WOXBibDlyYnlWRE5TVkJNV1ZmTVRrMU15NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhoTDFCaGNHRm5iMTlpWVhOclpYUnRZV3RsY2k1cWNHY3ZNakF3Y0hndFVHRndZV2R2WDJKaGMydGxkRzFoYTJWeUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Сировина
Для плетіння використовували гнучкі легкодоступні матеріали: лозу, кору певних дерев, насамперед молодої липи (лико) та берези (берест, луб), верболоз, хвойну та дубову скіпку, коріння ялини, сосни тощо. Із дранки — тонких фанероподібних дощечок, які відщеплювали від товстих колод, ретельно обстругували і розпарювали у печі, гнули короби для сівби — сіяники. З вужчих і тонших смужок дранки, дуба, лика плели різноманітні кошелі та кошики (наприклад, солом'яники на Чернігівщині). Останні часто робили із лози з корою. Способом плетіння виконували стіни клунь, хлівів та кошар, плоти тощо. З лози та інших матеріалів плели .
У художньому плетінні широко застосовують також трав'янисті рослини, які ростуть у воді, на берегах водойм і болотах (рогіз, ситник). Стебла соломи із жита, пшениці рідше ячменю вигідно вирізнялися золотавим кольором і глянцевим полиском.
Майстра, що виготовляв кошики, так і звали — кошикар. Лозоплетінням займалися як чоловіки, так і жінки.
Збирання сировини
Для лозоплетіння сировину заготовляли двічі на рік. Годилися прути верби та черемхи.
- Перший термін — влітку, у липні- серпні. Ця сировина має білий колір, а кору легко зняти.
- Другий термін — восени, у жовтні-листопаді. Сировина має золотаве забарвлення, але кору зняти важко. Цю сировину виварювали в воді, а вже потім здирали кору. Вона й набувала золотавого кольору саме після виварювання.
Сировину сортували за довжиною, товщиною та природним забарвленням. В готовому виробі комбінували, наприклад, золотаві прути з фіолетовими. Осінню сировину змочували в теплій воді і під час лозоплетіння.
Інструменти
- декілька гострих ножів
- особливий гачок
- рогулька — пристрій для розщеплення прута на 3-4 частини.
Плетіння з кори дерева, лози, рогози і соломи
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemN4TDB0dmMyaDFiR0ZmWjNKaFltbDJhMkV1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFV0dmMyaDFiR0ZmWjNKaFltbDJhMkV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Плетіння з природних експериментів тварин належить до первісних виробництв. Найдавніші археологічні пам'ятки плетіння — залишки матів, мішків, кошиків, тарілок для хліба, накривок для кошиків і глиняного посуду — знайдені в Єгипті, Месопотамії, на Балканах, у Великій Британії, Швейцарії та ін. і датуються V—IV тис. до н. е. В неоліті практично виникли всі основні техніки плетіння: спіральна, полотняна, каркасна, стрічкова тощо. У наступні епохи бронзи і заліза плетіння не набуло принципово нових технічних досягнень. Наступні покоління відшліфовували уже відомі техніки, приділяючи основну увагу різноманітності і досконалості конструкції виробів. Плетені вироби багатьох народів позначені національною своєрідністю використання місцевих матеріалів, улюблених технік плетіння, виготовлення відповідних типів речей. Найдавніші пам'ятки українського плетіння походять з кінця XVIII—XIX ст. і зберігаються у музеях Києва, Львова, Ромнів та ін.
У другій половині XIX ст. лозоплетіння на Поліссі набуло широкого розвитку. Крім зазначених речей, почали виготовляти дорожні кошики та козуби, легкі дачні меблі, дитячі візочки, іграшки тощо. Кора при цьому звичайно знімалася. Залежно від конкретних виробів лозини використовували круглі або стругані чи розщеплені уздовж, у природному або пофарбованому вигляді. Почуття міри у доборі колірної гами (переважали білий, рожевий, зелений кольори, іноді жовтий та фіолетовий) свідчило про певну витонченість смаку ремісників. У лісостеповій зоні значне поширення мало плетіння з соломи. Використовувалися звичайно житня або пшенична солома, яку заготовляли під час наливання колосся, та солома стиглого вівса. Ці матеріали мали приємний золотаво-блискучий колір.
З них плели передусім дуже популярні в цьому регіоні головні убори — брилі. Використовуючи також розколоті лозини, лико чи мотузки, виготовляли солом'яні сіяники, плетінки (кадовби, солом'яники) для зберігання зерна й інших продуктів, одягу тощо. Кошики та сумки плели ще з рогози. У Карпатах та на Поліссі було поширене плетіння з вузьких смужок вичиненої або сиром'ятної шкіри — кінської збруї та ряду побутових речей. З пофарбованих вовняних ниток повсюдно плели різноколірні, часто вкриті орнаментом пояси.
В Україні було відомо кілька технік плетіння, найпоширеніші з них — спіральна і хрестоподібна. Менше застосовувалися складніші квадратна та рядова техніки. З кінця XIX ст. поширилося П. ажурною та вірьовочною техніками. Вироби українських майстрів плетіння відзначалися чистотою і тонкістю роботи. Після певної перерви, що була зумовлена нігілістичним ставленням до кустарної промисловості взагалі, в останні десятиліття попит на плетені вироби відчутно зріс. Як витвори прикладного мистецтва вони є широко популярними.
Примітки
- Лозоплетіння Енциклопедія Сучасної України [Електронний ресурс] / Редкол. : І. М. Дзюба, А. І. Жуковський, М. Г. Железняк [та ін.] ; НАН України, НТШ. – К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2016
Література
- Антонович Є. А.,. Захарчук Р. В, Станкевич М. Є. Декоративно-прикладне мистецтво. — Львів: видавництво «Світ», 1992. — 75, 191—194.
- Бескодаров А. А. Художественное плетение из ивового прута- М.: Лесная промышленность, 1985. — С. 14-51.
- Козлов В. М. Плетение из ивового прута. — М., 1994. — С. 51-87.
- Колесников Ю. А. Прогрессивная технология изготовления мебели. — М.: Лесная промышленность, 1986. — С. 21-43.
- Лозоплетіння Галини Кучер. — К., 2001.
- Лозоплетіння: практ. поради по виготовленню із лози та ін. видів рослин. сировини виробів побут., сувенір.-подарунк. і худож. призначення / О. Ф. Стеченко. — К. : Урожай, 2007. — 286 с., [16] арк. іл. : іл., портр. ; 20 см. — Бібліогр.: с. 282—283 (27 назв). — 3 000 пр. —
- Мейннард Б. О. Плетение. — М.: Просвещение, 1981. — С. 52-61.
- Наш дом. — М.: Лесная промышленность, 1986. — С. 7-21.
- Никулин Ф. М. Плетеные изделия. — М.: Лесная промышленность, 1982. — С. 17-38.
Див. також
Посилання
- Історія розвитку лозоплетіння
- ЛОЗОПЛЕТІННЯ В УКРАЇНІ ТА ДНІПРОПЕТРОВЩИНІ (ХІХ — ХХ СТ.) [недоступне посилання з жовтня 2019]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cyu storinku zaproponovano perejmenuvati na Lozopletinnya Mozhlivo yiyi potochna nazva ne vidpovidaye normam ukrayinskoyi movi abo pravilam imenuvannya statej u Vikipediyi Poyasnennya prichin i obgovorennya na storinci Vikipediya Perejmenuvannya statej Lozopletinnya remeslo z vigotovlennya domorobnih gospodarsko pobutovih ta hudozhnih virobiv z riznomanitnoyi elastichnoyi sirovini V Ukrayini maye bagati j davni tradiciyi osoblivo na Polissi Slovenskij majster pletinnya z lozi 1953 Lozoplit narodu Papago 1916SirovinaDlya pletinnya vikoristovuvali gnuchki legkodostupni materiali lozu koru pevnih derev nasampered molodoyi lipi liko ta berezi berest lub verboloz hvojnu ta dubovu skipku korinnya yalini sosni tosho Iz dranki tonkih faneropodibnih doshechok yaki vidsheplyuvali vid tovstih kolod retelno obstruguvali i rozparyuvali u pechi gnuli korobi dlya sivbi siyaniki Z vuzhchih i tonshih smuzhok dranki duba lika pleli riznomanitni kosheli ta koshiki napriklad solom yaniki na Chernigivshini Ostanni chasto robili iz lozi z koroyu Sposobom pletinnya vikonuvali stini klun hliviv ta koshar ploti tosho Z lozi ta inshih materialiv pleli U hudozhnomu pletinni shiroko zastosovuyut takozh trav yanisti roslini yaki rostut u vodi na beregah vodojm i bolotah rogiz sitnik Stebla solomi iz zhita pshenici ridshe yachmenyu vigidno viriznyalisya zolotavim kolorom i glyancevim poliskom Majstra sho vigotovlyav koshiki tak i zvali koshikar Lozopletinnyam zajmalisya yak choloviki tak i zhinki Zbirannya sirovini Dlya lozopletinnya sirovinu zagotovlyali dvichi na rik Godilisya pruti verbi ta cheremhi Pershij termin vlitku u lipni serpni Cya sirovina maye bilij kolir a koru legko znyati Drugij termin voseni u zhovtni listopadi Sirovina maye zolotave zabarvlennya ale koru znyati vazhko Cyu sirovinu vivaryuvali v vodi a vzhe potim zdirali koru Vona j nabuvala zolotavogo koloru same pislya vivaryuvannya Sirovinu sortuvali za dovzhinoyu tovshinoyu ta prirodnim zabarvlennyam V gotovomu virobi kombinuvali napriklad zolotavi pruti z fioletovimi Osinnyu sirovinu zmochuvali v teplij vodi i pid chas lozopletinnya Instrumenti dekilka gostrih nozhiv osoblivij gachok rogulka pristrij dlya rozsheplennya pruta na 3 4 chastini Pletinnya z kori dereva lozi rogozi i solomiPletinnya koshika koshuli majstrom s Grabivka Kulikivskogo rajonu Chernigivskoyi oblasti Pletinnya z prirodnih eksperimentiv tvarin nalezhit do pervisnih virobnictv Najdavnishi arheologichni pam yatki pletinnya zalishki mativ mishkiv koshikiv tarilok dlya hliba nakrivok dlya koshikiv i glinyanogo posudu znajdeni v Yegipti Mesopotamiyi na Balkanah u Velikij Britaniyi Shvejcariyi ta in i datuyutsya V IV tis do n e V neoliti praktichno vinikli vsi osnovni tehniki pletinnya spiralna polotnyana karkasna strichkova tosho U nastupni epohi bronzi i zaliza pletinnya ne nabulo principovo novih tehnichnih dosyagnen Nastupni pokolinnya vidshlifovuvali uzhe vidomi tehniki pridilyayuchi osnovnu uvagu riznomanitnosti i doskonalosti konstrukciyi virobiv Pleteni virobi bagatoh narodiv poznacheni nacionalnoyu svoyeridnistyu vikoristannya miscevih materialiv ulyublenih tehnik pletinnya vigotovlennya vidpovidnih tipiv rechej Najdavnishi pam yatki ukrayinskogo pletinnya pohodyat z kincya XVIII XIX st i zberigayutsya u muzeyah Kiyeva Lvova Romniv ta in U drugij polovini XIX st lozopletinnya na Polissi nabulo shirokogo rozvitku Krim zaznachenih rechej pochali vigotovlyati dorozhni koshiki ta kozubi legki dachni mebli dityachi vizochki igrashki tosho Kora pri comu zvichajno znimalasya Zalezhno vid konkretnih virobiv lozini vikoristovuvali krugli abo strugani chi rozshepleni uzdovzh u prirodnomu abo pofarbovanomu viglyadi Pochuttya miri u dobori kolirnoyi gami perevazhali bilij rozhevij zelenij kolori inodi zhovtij ta fioletovij svidchilo pro pevnu vitonchenist smaku remisnikiv U lisostepovij zoni znachne poshirennya malo pletinnya z solomi Vikoristovuvalisya zvichajno zhitnya abo pshenichna soloma yaku zagotovlyali pid chas nalivannya kolossya ta soloma stiglogo vivsa Ci materiali mali priyemnij zolotavo bliskuchij kolir Z nih pleli peredusim duzhe populyarni v comu regioni golovni ubori brili Vikoristovuyuchi takozh rozkoloti lozini liko chi motuzki vigotovlyali solom yani siyaniki pletinki kadovbi solom yaniki dlya zberigannya zerna j inshih produktiv odyagu tosho Koshiki ta sumki pleli she z rogozi U Karpatah ta na Polissi bulo poshirene pletinnya z vuzkih smuzhok vichinenoyi abo sirom yatnoyi shkiri kinskoyi zbruyi ta ryadu pobutovih rechej Z pofarbovanih vovnyanih nitok povsyudno pleli riznokolirni chasto vkriti ornamentom poyasi V Ukrayini bulo vidomo kilka tehnik pletinnya najposhirenishi z nih spiralna i hrestopodibna Menshe zastosovuvalisya skladnishi kvadratna ta ryadova tehniki Z kincya XIX st poshirilosya P azhurnoyu ta virovochnoyu tehnikami Virobi ukrayinskih majstriv pletinnya vidznachalisya chistotoyu i tonkistyu roboti Pislya pevnoyi perervi sho bula zumovlena nigilistichnim stavlennyam do kustarnoyi promislovosti vzagali v ostanni desyatilittya popit na pleteni virobi vidchutno zris Yak vitvori prikladnogo mistectva voni ye shiroko populyarnimi PrimitkiLozopletinnya Enciklopediya Suchasnoyi Ukrayini Elektronnij resurs Redkol I M Dzyuba A I Zhukovskij M G Zheleznyak ta in NAN Ukrayini NTSh K Institut enciklopedichnih doslidzhen NAN Ukrayini 2016LiteraturaAntonovich Ye A Zaharchuk R V Stankevich M Ye Dekorativno prikladne mistectvo Lviv vidavnictvo Svit 1992 75 191 194 Beskodarov A A Hudozhestvennoe pletenie iz ivovogo pruta M Lesnaya promyshlennost 1985 S 14 51 Kozlov V M Pletenie iz ivovogo pruta M 1994 S 51 87 Kolesnikov Yu A Progressivnaya tehnologiya izgotovleniya mebeli M Lesnaya promyshlennost 1986 S 21 43 Lozopletinnya Galini Kucher K 2001 Lozopletinnya prakt poradi po vigotovlennyu iz lozi ta in vidiv roslin sirovini virobiv pobut suvenir podarunk i hudozh priznachennya O F Stechenko K Urozhaj 2007 286 s 16 ark il il portr 20 sm Bibliogr s 282 283 27 nazv 3 000 pr ISBN 966 05 0058 0 Mejnnard B O Pletenie M Prosveshenie 1981 S 52 61 Nash dom M Lesnaya promyshlennost 1986 S 7 21 Nikulin F M Pletenye izdeliya M Lesnaya promyshlennost 1982 S 17 38 Div takozhHudozhnye pletinnya Solomopletinnya Dat So La LiPosilannyaIstoriya rozvitku lozopletinnya LOZOPLETINNYa V UKRAYiNI TA DNIPROPETROVShINI HIH HH ST nedostupne posilannya z zhovtnya 2019