Плато́н (Артемю́к) (18 червня 1891 — 5 серпня 1951, Торонто) — український священник, єпископ УАПЦ, громадський і просвітянський діяч.
Платон (Артемюк) | |
![]() | |
Єпископ Платон. Зображення 1940-х років. | |
Діяльність: | пресвітер |
---|---|
Народження: | 18 червня 1891 Носів біля міста Біла Підляська |
Смерть: | 5 серпня 1951 (60 років) Торонто |
Посада: | єпископ Заславський, єпископ Рівненський, вікарій Рівненської єпархії УАПЦ |
Життєпис
Платон закінчив Біло-Підлаську вчительську семінарію в 1910 році. Потім він працював учителем 3 роки, перш ніж вступити до учительського інституту у Вільнюсі, нині столиця Литви. Він закінчив навчання в 1916 році, під час Першої світової війни.
У 1916 р. його евакуювали до Самари, де призвали до царської армії. Після закінчення війни в 1918 році він відновив викладання.
Одружився з Таїсою Артеміюк, разом з якою мали троє дітей. У 1920-ті та 1930-ті роки він був активним діячем «Просвіти». З О. Стороженком він створив приватну школу в Бресті (тепер Брест, Білорусь). Був організатором навчальних курсів для дорослих, хорової музики та театру.
Архімандрит Платон (Артемюк) 2 серпня 1942 року в Києві у Андріївській церкві висвячений єпископами Никанором і Мстиславом на єпископа Заславського.
Хіротонізований на єпископа Рівненського, вікарія Рівненської єпархії УАПЦ митрополитом Полікарпом (Сікорським).
У Рівному єпископ УАПЦ Платон (очевидно, не без узгодження з митрополитом Полікарпом) організовує нелегальні курси військових священиків — задля перебування останніх в загонах українських партизанів (по узгодженні з головнокомандувачем УПА Дмитром Клячківським офіційно запроваджений інститут польового духовенства). Німецькі архівні джерела повідомляють про похорон «двох стрільців при участі військовиків та військового священика»[]
Займав активну позицію по захисту своєї пастви — на Волині відрізняється УАПЦ. Письмово й усно викладє засудження знищення німцями і польськими шуцманами всього населення села Ремель та спалення живцем жителів села Малин. Загалом, 43 священники УАПЦ були розстріляні, інші спалені живцем з жителями сіл, де вели пастирську працю.
Розуміючи всю небезпеку, о. Платон наголосив, що ні єпископ, ані духовенство не мають в такому часі впливу на повстанський рух — позаяк спричиняє його власне німецька адміністрація, яка налаштовує проти себе українців. Того ж дня відбувається розмова з керівником політичного відділу Краузе — той звинуватив Автокефальну церкву у співпраці із повстанцями, завваживши, що Автономна церква є лояльніша до нацистської влади. Власне по тому Платон запитав, чи довго ще протягнеться в часі розрив офіційних стосунків генерал-комісара та митрополита-адміністратора УАПЦ, почув відповідь: тільки тоді, коли автокефальне духовенство перегляне свої погляди на співпрацю з німецькою владою — тобто, припинити усілякі стосунки з повстанцями.
На початку серпня 1943 року у соборі Святого Володимира, як тоді називався храм, відбулася відправа за участю керуючого Рівненсько-Кременецькою єпархією владики Платона (Артемюка), що зібрала більше п'яти тисяч віруючих. 8 серпня 1943 року церкву намагалися захопити священники-москвофіли на чолі з заславським благочинним-автономістом о. Михайлом Семенюком, однак парафіяни стали на заваді здійсненню їхнього задуму
При наближенні радянських військ виїздить, згодом добирається до Канади.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TWk4eVlTOGxSREFsT0RRbFJEQWxRa1lsUkRBbFFqZ2xSREVsT0RFbFJEQWxRa0VsUkRBbFFrVWxSREFsUWtZbFJEQWxRamhmSlVRd0pVRXpKVVF3SlRrd0pVUXdKVGxHSlVRd0pVRTJMbXB3Wnk4ek5UQndlQzBsUkRBbE9EUWxSREFsUWtZbFJEQWxRamdsUkRFbE9ERWxSREFsUWtFbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrWWxSREFsUWpoZkpVUXdKVUV6SlVRd0pUa3dKVVF3SlRsR0pVUXdKVUUyTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Був єпископом Української канадської церкви (Ukrainian Greek-Orthodox Church in Canada).
В часі обрання митрополита Іларіона (Огієнка) головою УГКЦ в Канаді, яке відбулося 8 серпня 1951 року, він був намічений кандидатом на правлячого єпископа, одначе помер за декілька днів до надзвичайного собору.
Вшанування
Волинська духовна семінарія проводить вечори, присвячені його світлій пам'яті.
Примітки
- Інститут історії України, 2 серпня
- Особливості трансформації християнських конфесій в умовах воєнно-політичного конфлікту (на прикладі Волині часів Другої світової війни)[недоступне посилання з липня 2019]
- Володимир Борщевич. Волинський пом'яник. Рівне 2004. С. 76.
- Українські вісти — 1951, 14 серпня
- Волинська єпархія Української Православної Церкви Київського Патріархату[недоступне посилання]
Посилання
- Релігійні діячі(рос.)
- Просвітницька праця єпископа Платона розпочиналася в Дермані й Острозі
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Plato n Artemyu k 18 chervnya 1891 5 serpnya 1951 Toronto ukrayinskij svyashennik yepiskop UAPC gromadskij i prosvityanskij diyach Platon Artemyuk Yepiskop Platon Zobrazhennya 1940 h rokiv Diyalnist presviter Narodzhennya 18 chervnya 1891 1891 06 18 Nosiv bilya mista Bila Pidlyaska Smert 5 serpnya 1951 1951 08 05 60 rokiv Toronto Posada yepiskop Zaslavskij yepiskop Rivnenskij vikarij Rivnenskoyi yeparhiyi UAPC U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Platon ZhittyepisPlaton zakinchiv Bilo Pidlasku vchitelsku seminariyu v 1910 roci Potim vin pracyuvav uchitelem 3 roki persh nizh vstupiti do uchitelskogo institutu u Vilnyusi nini stolicya Litvi Vin zakinchiv navchannya v 1916 roci pid chas Pershoyi svitovoyi vijni U 1916 r jogo evakuyuvali do Samari de prizvali do carskoyi armiyi Pislya zakinchennya vijni v 1918 roci vin vidnoviv vikladannya Odruzhivsya z Tayisoyu Artemiyuk razom z yakoyu mali troye ditej U 1920 ti ta 1930 ti roki vin buv aktivnim diyachem Prosviti Z O Storozhenkom vin stvoriv privatnu shkolu v Bresti teper Brest Bilorus Buv organizatorom navchalnih kursiv dlya doroslih horovoyi muziki ta teatru Arhimandrit Platon Artemyuk 2 serpnya 1942 roku v Kiyevi u Andriyivskij cerkvi visvyachenij yepiskopami Nikanorom i Mstislavom na yepiskopa Zaslavskogo Hirotonizovanij na yepiskopa Rivnenskogo vikariya Rivnenskoyi yeparhiyi UAPC mitropolitom Polikarpom Sikorskim U Rivnomu yepiskop UAPC Platon ochevidno ne bez uzgodzhennya z mitropolitom Polikarpom organizovuye nelegalni kursi vijskovih svyashenikiv zadlya perebuvannya ostannih v zagonah ukrayinskih partizaniv po uzgodzhenni z golovnokomanduvachem UPA Dmitrom Klyachkivskim oficijno zaprovadzhenij institut polovogo duhovenstva Nimecki arhivni dzherela povidomlyayut pro pohoron dvoh strilciv pri uchasti vijskovikiv ta vijskovogo svyashenika dzherelo Zajmav aktivnu poziciyu po zahistu svoyeyi pastvi na Volini vidriznyayetsya UAPC Pismovo j usno vikladye zasudzhennya znishennya nimcyami i polskimi shucmanami vsogo naselennya sela Remel ta spalennya zhivcem zhiteliv sela Malin Zagalom 43 svyashenniki UAPC buli rozstrilyani inshi spaleni zhivcem z zhitelyami sil de veli pastirsku pracyu Rozumiyuchi vsyu nebezpeku o Platon nagolosiv sho ni yepiskop ani duhovenstvo ne mayut v takomu chasi vplivu na povstanskij ruh pozayak sprichinyaye jogo vlasne nimecka administraciya yaka nalashtovuye proti sebe ukrayinciv Togo zh dnya vidbuvayetsya rozmova z kerivnikom politichnogo viddilu Krauze toj zvinuvativ Avtokefalnu cerkvu u spivpraci iz povstancyami zavvazhivshi sho Avtonomna cerkva ye loyalnisha do nacistskoyi vladi Vlasne po tomu Platon zapitav chi dovgo she protyagnetsya v chasi rozriv oficijnih stosunkiv general komisara ta mitropolita administratora UAPC pochuv vidpovid tilki todi koli avtokefalne duhovenstvo pereglyane svoyi poglyadi na spivpracyu z nimeckoyu vladoyu tobto pripiniti usilyaki stosunki z povstancyami Na pochatku serpnya 1943 roku u sobori Svyatogo Volodimira yak todi nazivavsya hram vidbulasya vidprava za uchastyu keruyuchogo Rivnensko Kremeneckoyu yeparhiyeyu vladiki Platona Artemyuka sho zibrala bilshe p yati tisyach viruyuchih 8 serpnya 1943 roku cerkvu namagalisya zahopiti svyashenniki moskvofili na choli z zaslavskim blagochinnim avtonomistom o Mihajlom Semenyukom odnak parafiyani stali na zavadi zdijsnennyu yihnogo zadumu Pri nablizhenni radyanskih vijsk viyizdit zgodom dobirayetsya do Kanadi Sidyat zliva napravo arhiyep Kanadijskij Mihayil Horoshij arhiyep Umanskij Igor Guba mitr Polikarp Sikorskij arhiyep Oleksandr Inozemciv arhiyep Nikanor Abramovich yep Mstislav Skripnik yep Silvestr Gayivskij Stoyat zliva napravo yep Platon Artemyuk prof Vlasovskij arhiyep Gennadij Shiprikevich yep Volodimir Malec protopresviter D Burko i duhovenstvo Kinec 1940 h Buv yepiskopom Ukrayinskoyi kanadskoyi cerkvi Ukrainian Greek Orthodox Church in Canada V chasi obrannya mitropolita Ilariona Ogiyenka golovoyu UGKC v Kanadi yake vidbulosya 8 serpnya 1951 roku vin buv namichenij kandidatom na pravlyachogo yepiskopa odnache pomer za dekilka dniv do nadzvichajnogo soboru VshanuvannyaVolinska duhovna seminariya provodit vechori prisvyacheni jogo svitlij pam yati PrimitkiInstitut istoriyi Ukrayini 2 serpnya Osoblivosti transformaciyi hristiyanskih konfesij v umovah voyenno politichnogo konfliktu na prikladi Volini chasiv Drugoyi svitovoyi vijni nedostupne posilannya z lipnya 2019 Volodimir Borshevich Volinskij pom yanik Rivne 2004 S 76 Ukrayinski visti 1951 14 serpnya Volinska yeparhiya Ukrayinskoyi Pravoslavnoyi Cerkvi Kiyivskogo Patriarhatu nedostupne posilannya PosilannyaReligijni diyachi ros Prosvitnicka pracya yepiskopa Platona rozpochinalasya v Dermani j Ostrozi